mot · GH02Ub351 · 1994-01-25 00:00:00 — har flera positiva förändringar påskolans område genomförts. Elever och föräldrar har gettsreella möjligheter att välja skola, och fristående skolor medolika profiler har getts likvärdiga ekonomiska villkor medden kommunala skolan. Sent tog beslutom riktlinjer för en ny läroplan för . Deninnehåller många positiva inslag och bör bli en bra grund förett fortsatt utvecklingsarbete.En bra skola utgör en av de viktigaste grundstenarna iett demokratiskt samhälle. Den ger den enskilda människanmöjligheter att skaffa sig nödvändiga kunskaper och attutvecklas som individ samt fostrar henne till en ansvarig ochmedveten samhällsmedborgare.Därför får ansträngningarna för att skapa en bättre skolainte avstanna, utan vi måste nu gripa oss an nya områden.Kristen människosynKulturer och länder har ytterst grundat sinexistens och sin verksamhet på värderingar, normer ochetik. Varje kultur har också med olika medel sökt föra dessavärderingar vidare till nästa generation. Skolan sominstitution intar här en central plats.Riksdagen har beslutat att skolans värdegrund skall varaförankrad i etik och västerländsk humanism.Riksdagen har också bekräftat att skolan har en viktiguppgift i att hävda dessa värden och förklara hur de vuxitfram och förankrats.Skolan som helhet skall präglas av den kristnamänniskosynen. Barn med olika begåvning och ursprungmåste därför behandlas med samma omsorg och kärlek.Skolan måste reagera skarpt mot all diskriminering av barnoch vuxna. Varje människa är en unik individ med unikamöjligheter. Man skall därför se med respekt på varje elevoch ge varje individ möjlighet att utveckla sina kunskaperoch färdigheter så långt det är möjligt. Det betyder attskolan måste värdesätta praktisk begåvning på samma sättsom den värdesätter teoretisk begåvning.Den kristna människosynen innebär också att enmedvetenhet om att man har ett egenvärde och att manbehövs förmedlas till varje elev.BaskunskaperI arbetet inför den nya läroplanen har framförts attarbetet i skolan måste koncentreras till grundläggande ochbestående kunskaper. Vi vill också poängtera attgrundskolan skall ge hög prioritet åt basfärdigheter som attläsa, räkna och skriva.Den svenska skolans kunskapsresultat visar sig vidinternationella jämförelser vara relativt goda. På vissaviktiga områden finns det dock allvarliga brister i skolanskunskapsförmedling. En inte obetydlig del av elevernalämnar med dåliga baskunskaper i läsning,skrivning och matematik. Oroande är en iakttagelse somflera forskare gjort, nämligen att kunskapsklyftan mellanolika grupper av barn tycks öka hela grundskoletidenigenom.För att vända denna trend måste indivduellt stöd ges ocherforderliga resurser avsättas till elever med särskildabehov. Resurserna måste utnyttjas för att stödja elever medbehov av specialundervisning och får inte schablonmässigtfördelas för att enbart åstadkomma till exempel generelltmindre undervisningsgrupper. Individuellaträningsprogram skall tidigt ges elever med svårigheter attklara basfärdigheterna, men lika viktigt är att varje elevskall ha möjlighet att få utveckla sin särskilda begåvning.Både föräldrar, lärare och rektor, men även Skolverkethar ett stort ansvar att följa upp att verkligen alla barnuppnår tillfredsställande basfärdigheter.Läslust och läsutvecklingExtra viktigt är att skolan ser till att varje barn får enfungerande läskunskap och utvecklar läslust. Här börföräldrarna engageras från skolstarten för att hjälpa till attstimulera barnens läslust. Skolan bör klart uttrycka sinförväntan att föräldrarna redan från skolstarten ärengagerade i barnens kunskapsutveckling på ett praktisktsätt. Varje klassrum bör innehålla ett litet ''bibliotek'' ochalla barn bör ges riklig tid att utveckla sin läslust ochläsfärdighet. Elevernas kunskaper bör kontinuerligtutvärderas för att åtgärder skall kunna sättas in så tidigt sommöjligt för att undvika att någon halkar efter. Omutvärderingen resulterar i individuella program för attstimulera elevernas kunskapsutveckling, kommer dettaförmodligen inte att uppfattas negativt.Mellan av alla barn, betydligt flerpojkar än flickor, har klara eller mycket uttaladesvårigheter att lära sig läsa och skriva. Sådan dyslexi utgörett av västvärldens vanligaste handikapp. Forskning harvisat att de flesta dyslektiker kan lära sig läsa och skriva omdiagnosen ställs och rätt slags träning sätts in tidigt.Detta handikapp är ett svårt trauma vilket kräver storegeninsats för att kompensera. Det finns många exempel påhur handikappet övervunnits på ett mycket positivt sätt,men motsatsen är tyvärr betydligt vanligare. Många gångerrör det sig om normalbegåvade eller väl begåvade barn. Förmånga blir skolan en plåga och handikappet kan bli en orsaktill skolk, missbruk och andra personliga och socialaproblem.Det kan göras mycket för att förbättra dyslektikernassituation i vårt samhälle, där läs- och skrivkunnighet är engrundläggande förutsättning. Det faktum att man i alltstörre utsträckning använder datorer i allt flerarbetssituationer har gjort tillvaron ännu mer kompliceradför dyslektiker. Skolan måste ta sitt ansvar på det härområdet på ett helt annat sätt . Lärarutbildningoch fortbildning måste inriktas på att tydliggöradyslektikernas behov och att ge lärarna de instrument debehöver för att på ett professionellt sätt kunna ge dessa barnden hjälp och stimulans de behöver. Samarbete mellanbarnavårdscentraler, förskola och skola bör kunna leda tidig diagnos för barn med stora problem. Individuellaträningsprogram bör utarbetas med hjälp av specialutbildadpersonal.Elever med särskilda behovSärskild hänsyn skall tas till elever med olika former avinlärningssvårigheter. Det kan till exempel gälla elever medhandikapp, koncentrationssvårigheter, läs- ochskrivsvårigheter eller störningar som påverkar elevernasarbete i skolan. Elever med särskilda behov måste framförallt ges tid.Barn med särskilda behov eller barn med behov avsärskilt stöd är inte en bestämd eller i alla situationeravgränsad grupp barn. Det kan vara barn med mer ellermindre synliga handikapp eller funktionsnedsättningar,men socialt och känslomässigt störda barn tillhör ocksågruppen elever med särskilda behov.Ofta är det ''gråzonsbarnen'' som glöms bort ellerosynliggörs när vi organiserar skolan enligt den felaktigaföreställningen att alla barn, eller åtminstone de allra flesta,är ''normala'' och välfungerande, med undantag möjligen aven liten grupp med klara diagnoser och tydliga handikapp.Alla elever med små eller stora särskilda behov måstetillgodoses.IntegreringUnder en följd av år har elever med olikafunktionshinder i högre grad integrerats i den vanligaundervisningen. Vi finner det mycket positivt atthandikappade elever får möjlighet att vistas tillsammansmed andra elever, och tvärtom. Det är dock viktigt attutvärdera resultaten av integreringen. Föräldrarna bör gesstora möjligheter att delta i planeringen för att underlättaför dessa barn.Utvecklingsstörda barnRätten att välja skola har ökat för de flesta föräldrargenom de senaste årens reformer. En grupp föräldrar harinte samma möjlighet som andra att välja skolform ochundervisning för sina barn. Det gäller föräldrar tillutvecklingsstörda barn. Dessa föräldrar har ofta ettengagemang och en kunskap om sina barns förutsättningarsom vida överträffar normalförälderns. Det finns ingenanledning att tro att dessa föräldrar inte skulle klara av attvälja den skolform som är mest lämpad för deras barn.Föräldrar till utvecklingsstörda barn bör ges sammamöjligheter till inflytande över sina barns skolgång somandra föräldrar har.Individanpassad undervisningAlla barn gynnas av flexibilitet i skolans organisation, såatt en individanpassad undervisning blir möjlig, där måletär att utveckla varje elevs särbegåvning så långt det ärmöjligt. Stor vikt måste också läggas vid att ge varje barnsjälvkänsla och möjligheter att vara stolt över sig själv ochsin insats.Skolan har fortfarande en lång väg att gå när det gällerutvecklingen från mekanisk massinlärning till ett merindividorienterat arbetssätt.En skola, där varje elev får ett personligt program somkontinuerligt följs upp och anpassas efter elevens utvecklingär ett ideal att sträva efter. Inte minst de första viktiga årenbör resurserna vara tillräckliga för att ge varje elev degrundläggande kunskaper och färdigheter som fören tillfredsställande kunskapsutveckling efter vars och ensförmåga. Om alla elever får det stöd de behöver frånbörjan, blir behovet av stöd och hjälp mindre längre framoch många problem kan undvikas.Flexibel skolstartEtt sätt att redan från början göra individualiseringnaturlig är att snarare göra skolstarten ännu mer flexibel änidag. En möjlighet är att ha intagning varje termin eller irelation till barnets födelsedag för att kunna ge varje barnett så individuellt mottagande som möjligt.Familjen kan tillsammans med skolan komma överensom när barnet skall börja skolan beroende på barnetsmognad. Det är mycket möjligt att en tidigare skolstart är fördelaktig för många barn. Det är viktigt att tavara på den nyfikenhet och vetgirighet som ärkännetecknande för sexåringar.Skolgångens längdFlexibilitet även när det gäller skolgångens längd skulleytterligare kunna bidra till verklig individualisering. En elevkan behöva mer tid än en annan för att inhämta de viktigabaskunskaperna. Att gå vidare utan att ha tillägnat sigtidigare kunskapsmassa skapar stora problem ifortsättningen.En allmän förlängning av skolgången till höjerförmodligen inte skolans kvalitet. Det kanske är dags attöverge tanken att alla behöver gå lika i skolan ochi stället låta skolgångens längd variera efter elevernasbehov?Det blir viktigt att noga studera den utredning omskolgångens längd och skolstarten som skall läggas framunder våren. Inte minst är det väsentligt att få en överblicköver de försök som gjorts på olika håll med ett intensifieratsamarbete mellan förskola och skola.SkolmiljönSkolans arbetsmiljö utgörs såväl av dess fysiska som avdess psykiska miljö. Elevvården har en betydelsefull roll närdet gäller att skapa en miljö som ger godainlärningsmöjligheter och utvecklar eleverna emotionelltoch socialt.Skolhälsovården, skolkuratorer, skolvärdar,fritidsledare och elevassistenter är viktiga inslag ielevvården. Dessa kan vara till stor hjälp i denpersonlighetsutveckling barn och ungdomar befinner sigunder skoltiden.Skolpsykologer och annan elevvårdande personalframhåller att ett ökande antal elever har nervösa ochpsykiska besvär. Många lärare i de lägre årskurserna påtalaratt allt fler barn har klara koncentrationssvårigheter ochandra problem redan när de börjar skolan. Dettaunderstryker vikten av att elevvården ges en central roll iskolans verksamhet.Att motverka mobbing är en av de viktigaste åtgärdernai skolans arbete för att skapa en god skolmiljö. Den kristnamänniskosynen som betonar varje människas lika, mensamtidigt unika, värde måste förklaras, både för den somblir mobbad och för den som mobbar. Av särskild vikt är detatt de vuxna i skolan behandlar alla barn så att de kännersig uppskattade och värdefulla.Skolverket har en mycket viktig uppgift i att följa uppoch utvärdera den elevvårdande verksamheten. Kunskapom forskning och lyckade utvecklingsprojekt måste spridastill alla delar av skolväsendet.Den fysiska skolmiljön är mycket ojämn på olika håll.Inte minst i storstäderna har skolmiljön varit mycketeftersatt. En del kommuner har dock påbörjatreparationsprogram. Det är angeläget att dessatidigareläggs med hjälp av ROT-pengar.Ett annat problem är den dåliga luften i många skolor pågrund av stora brister i ventilationssystemen. Detta är medall säkerhet en bidragande orsak till de ökande problemenmed allergier hos många barn. Även här är det viktigt att tatill snabba åtgärder.Flickor och pojkar i skolanMed utgångspunkt i aktuell kunskap omkönstillhörighetens betydelse för barns och ungdomarsutveckling och skolgång, skall en arbetsgrupp tillsatt avskolministern definiera vad jämställdhet i skolsammanhanginnebär. Arbetsgruppen skall också initiera åtgärder somger flickor och pojkar samma förutsättningar ochmöjligheter i skolan. Vi ser fram emot en rapport omgruppens arbete.Både flickor och pojkar måste få utlopp för sina känsloroch utveckla sina intressen genom skolans aktiviteter, samtkänna sig hemma i skolans miljö. Det finns anledning att troatt både flickors och pojkars utveckling och mognad gynnasom undervisningen i så väl praktiska som teoretiska ämnenibland bedrivs i grupper med enbart flickor respektivepojkar.Det är centralt för barnens utveckling att det i derasomgivning finns både kvinnliga och manliga förebilder.Utvecklingen mot en alltmer kvinnodominerad skola ärolycklig. Inte minst med tanke på att ett stort antal barnväxer upp utan en närvarande pappa i hemmet är detangeläget med fler manliga lärare ochäven under förskoletiden.Kompetensen hos lärare och skolledningMed tanke på förändringshastigheten i samhället ochden ständigt förändrade lärarrollen skall kontinuerligfortbildning ges åt lärare. Inom detta område ryms såvälfördjupade ämneskunskaper, utveckling av pedagogik iteori och praktik, framtidsinriktat utvecklingsarbete somrent personlighetsutvecklande utbildningsaktiviteter. Inteminst med ett krympande ekonomiskt utrymme måstemedel satsas på lärarnas fortbildning för att bibehålla ochöka undervisningens kvalitet.Lärarutbildningen måste tillgodose högt ställdakvalitetskrav på såväl fördjupade ämneskunskaper sompedagogik och arbetssätt. Detta är en viktig förutsättningför en kompetent och intresseväckande undervisning somkan motivera eleverna.Satsningar måste ske på fortbildning av lärare när detgäller olika former av läs- och skrivsvårigheter. Skolan skallockså ha tillgång till lärare med fördjupadspecialpedagogisk utbildning. Specialutbildning krävs förelever med komplicerad inlärningssituation.I skolornas ledning skall finnas personal med särskildpedagogisk och studiesocial kompetens som gäller elevermed handikapp och elever med särskilda behov. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att erforderliguppföljning görs av att alla barn uppnår tillfredsställandebasfärdigheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att skolan samarbetarmed föräldrarna så att varje barn får en fungerandeläskunskap och utvecklar läslust,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elever med särskilda behovbör ges erforderligt stöd och att föräldrarna bör ges godamöjligheter att delta i planeringen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att föräldrar tillutvecklingsstörda barn bör ges samma möjligheter tillinflytande över sina barns skolgång som andra föräldrar har,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelarna med flexibel skolstartoch flexibilitet i skolgångens längd för att göraindividanpassad undervisning möjlig,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en god skolmiljö,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-pengar till åtgärder för attförbättra skolans fysiska miljö,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av kompetensutvecklinghos lärare och skolledning.