mot · GH02L406 · 1994-01-25 00:00:00 — Familjen som samlevnadsform inom ramen föräktenskap har gamla anor. har dock synen påfamiljebildning förändrats. En ny samlevnadsform har vuxitfram genom att alltfler människor valt att leva tillsammansutan äktenskap.Familjen är inte längre ett entydigt begrepp.Familjebildning kan ske genom äktenskap eller samboendemen också uppkomma genom socialt föräldraskap i form avexempelvis styvföräldraskap. Den sexuella relationen kanvara av hetero- eller homosexuell karaktär. I en familj kaningå barn men så behöver inte vara fallet. Dessutomdefinieras familjebegreppet olika från den ena lagen till denandra och skillnaden kan vara stor mellan civilrättslig,socialrättslig och skatterättslig lagstiftning.Familjerättslig neutralitetVidare antog 1973 den s.k.neutralitetsideologin som innebar att samhället skulle varaneutralt i förhållande till de olika samlevnadsformerna.Den familjerättsliga regleringen har delvis anpassats tillde nya samlevnadsformerna. Särskild lagstiftning infördes1988 för både heterosexuella och homosexuella par.Den nu beskrivna splittrade familjerättsliga bilden tordestrida mot den av fastlagda neutralitetsprincipen.Därför borde det nu vara aktuellt att göra en samladöversyn av lagstiftningen. bör prövas omgrundprincipen bör kompletteras med en undantagsregel avinnehåll att olika behandling godtages om särskilda skälföreligger.Omodern sambolagstiftningI svensk rätt finns särskild lagstiftning för samboendeoch då för såväl heterosexuella som homosexuella par. Detär visserligen två skilda lagar men innehållet är i principlikalydande.Denna lagstiftning ger parterna visst skydd underförutsättning att parterna varaktigt sammanbor underäktenskapsliknande former. Framförallt handlar det då vidseparation om rätten till den gemensamma bostaden ochbohaget samt vid dödsfall även rätten till visst garantibeloppur kvarlåtenskapen. Men lagstiftningen är också förknippadmed flera problem. Detta hänför sig till dels att allmänhetenoch även de berörda paren är okunniga om lagarnasinnebörd, dels att lagarna har alltför begränsattillämpningsområde.Ett gemensamt problem är svårigheten att juridisktfastställa startpunkten (och ibland även slutpunkten) församboförhållandet. Detta kräver vid tvist ibland olustigbevisföring om bl.a. det sexuella samlivet. En sådanbevisning misslyckas lätt och kan då i sin tur innebära riskför rättsförluster för den svagare parten.Lösningen på detta problem är att i de bådasambolagarna införa en tilläggsregel varigenom skulle gesen rätt till registrering av partnerskapet. Regeln skulleuppenbarligen förbättra rättssäkerheten i dessa fall. Dettaskulle och likvärdigt tillgodose både deheterosexuella och de homosexuella partnerskapen.Problematiken med lagstiftningens otillräckliga skyddbör avhjälpas med nya regler. Till en början är det angelägetatt stärka barnets rätt i samboendeförhållanden så attbarnet får samma rättigheter som om föräldrarna voreförenade i ett äktenskap. bör lagen förbättrasäven för föräldrarna så att man jämställersamboendets rättsverkningar med äktenskapet på denprivatekonomiska sidan, exempelvis gemensamegendomsordning, rättshandlingar mellan parterna,inbördes underhållsskyldighet och ömsesidig arvsrätt.Härtill kan fogas likställighet på socialförsäkringssidan ochskatteområdet. För samboförhållanden utan barn kantänkas en modell som bygger på tanken att ju längre tidsamboendet har varat desto större blir det rättsliga skyddetför parterna.Homosexuella partnerskapHomosexualitet har successivt blivit alltmer accepteradsom en samhällsföreteelse. Det rättsliga genombrottet kom1988 genom den homosexuella sambolagen. vill den s.k.partnerskapsutredningen gå vidare. Deras lagförslag, somnärmast kan liknas vid en partnerskapsbalk -- i stort settidentisk med -- innebär att homosexuellasambor får rätt att registrera sitt partnerskap. fårdessa homosexuella par i princip samma rättigheter som ettgift par med undantag för främst adoptionsrätten. Men härmöter stort motstånd från flera håll.I denna situation finns alternativa lösningar. En modellär att -- i likhet med heterosexuella sambor -- låta deträttsliga skyddet öka i takt med den tid som samboendetvarat. En annan modell är att förändra lagstiftningengradvis i skilda steg. Ett första steg kan alltså vara att införarätten till registrering av partnerskapet i gällande sambolag.För övrigt kan detta steg tagas redan nu och utan att avvaktaregeringens slutliga ställningstagande tillpartnerskapsutredningens förslag. I nästa steg kan manjämställa rättsverkningarna på den privatekonomiska sida,exempelvis gemensam egendomsordning, rättshandlingarmellan parterna, inbördes underhållsskyldighet ochömsesidig arvsrätt. Härtill kan fogas likställighet påsocialförsäkringssidan och skatteområdet. I ett kommandesteg kan det -- i de fall då endera eller båda parter medförbarn in i partnerskapet -- aktualiseras att precisera denandra partnerns ''föräldraskyldigheter''. I slutsteget kan enekonomisk och rättslig likställighet -- med någraofrånkomliga undantag -- uppfattas som logisk av den bredaallmänheten.För övrigt bör tilläggas att den fortsatta rättsligautvecklingen bör vara i rimlig harmoni med det allmännarättsmedvetandet. Detta leder till att man här bör tillämpade successiva förbättringarnas metod. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om neutralitetsprincipensgenomförande i lagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modernisering av denheterosexuella sambolagstiftningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modernisering av denhomosexuella sambolagstiftningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av enregistreringsregel för partnerskap i sambolagstiftningen.