ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K608 · 1994-01-25 00:00:00 — I subsidiaritetsprincipens har obligatoriet förkommuner att tillhöra landsting blivit en anomali. Dettatvång bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om landstingsobligatoriet.
mot · GH02K609 · 1994-01-25 00:00:00 — Ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige väljs räknat valåret enligt 5kap 5 § kommunallagen. Ledamöter och ersättare i styrelseroch nämnder väljs , räknat från och med den 1januari året då val av fullmäktige har ägt rum.Det kan sägas vara grundregeln i kommunallagen förförtroendeuppdragens längd.En nyhet kommunallag är regler förentledigande av förtroendevalda. Sådana regler harpraktiskt taget inte funnits tidigare.4 kap 10 § KL säger:Fullmäktige får återkalla uppdraget för enförtroendevald som valts av fullmäktige, om denförtroendevalde 1. har vägrats ansvarsfrihet, eller 2. genom en dom som har vunnit laga kraft har dömtsför ett brott för vilket det är föreskrivet fängelse ellerdäröver.Kommunallagen innehåller inte några särskilda reglerom kommunalråd eller landstingsråd. Som regel har rådäven annat förtroendeuppdrag. Som framgår ovan kanfullmäktige endast entlediga förtroendevald/kommunalrådmot sin vilja i de fall som anges i 4 kap 10 §. Regler förentledigande av kommunalråd som saknar det egna partietsförtroende eller för partilöst råd finns inte.Lokaldemokratikommittén föreslår i betänkandet SOU1993:90 att det införs en möjlighet att välja nämnder ikommuner och landsting tills vidare, och att reglerna omviss tid tas bort. Tillsvidarevalet skall dock gälla längst tillmandatperiodens utgång. Kommitténs förslag skulle krävaen ändring i kommunallagen.I -- kommentar ochpraxis av m.fl. berörs frågan omentledigande av förtroendevalda. Där görs jämförelsen medmisstroendeförklaring gentemot statsråd enligtregeringsformen och möjligheterna att entlediga ledmöter ibolagsstyrelser. Att det införs ett system för utkrävande avansvar motiveras med att det är viktigt för allmänhetensförtroende för politik och politiker.Efter remissbehandlingen avLokaldemokratikommitténs betänkande avser regeringenatt förelägga proposition. Isamband därmed bör regeringen överväga frågan om hurentlediganden av kommunal- och landstingsråd i olikasituationer kan göras under valperiodens gång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att entledigakommunal- och landstingsråd före valperiods utgång.
mot · GH02K611 · 1994-01-25 00:00:00 — Möjlighet till alternativa begravningar För många innebär begravning av en anförvant enbetydande kostnad. En ordinär begravning med hjälp av enbegravningsentreprenör kostar omkring 17 000kronor. Detta är för många människor ett stort belopp.Detta är en anledning till att det bör kunna erbjudasalternativ.I har sjukhuset kunnaterbjuda ett bra alternativ särskilt med tanke på att de allraflesta människor faktiskt dör på sjukhus eller annansjukvårdsinrättning. Sjukhuset har tillhandahållit en billigoch enkel kista som de anhöriga kunnat köpa. Man harockså givit de anhöriga en lista över vad som behöver görasoch över vilka kontakter som är nödvändiga att ta i sambandmed ett dödsfall och en begravning.Det här har också inneburit andra fördelar än rentekonomiska. De anhöriga har kunnat ta en ökad aktiv del ibegravningsförberedelserna, vilka blivit ett viktigt led isorgearbetet. De har också kunnat utforma begravningenhelt i enlighet med den avlidnes eller sina egna önskningar.Ett problem är att kommunallagen begränsarmöjligheterna för sjukhus/landsting att erbjuda den härservicen.Jag föreslår att hos regeringen begär förslagsom möjliggör för landsting eller kommuner att via sjukhuseller annan vårdinrättning tillhandahålla billiga kistor ochhjälp eller rådgivning om begravningar i egen regi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som möjliggörbegravningshjälp i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GH02K613 · 1994-01-25 00:00:00 — Allt som rör sig om död och begravning är väldigtkänsligt och får inte profaneras. Men då det enda säkra häri livet är, att vi skall dö, är det viktigt att se till attbegravningen inte ruinerar de efterlevande, somnaturligtvis vill ta ett värdigt farväl av en kär anhörig.Genomsnittliga begravningskostnader var för några årsedan 10 000-- vid begravning ihemförsamlingen, så tillkommer förtäring cirka 1 500kronor och gravvård . Kostnader förbegravning av församlingsbo är ,av dessa anses som nödvändiga ochofrånkomliga.Cirka 6 000--7 000 personer kommer till sista vilangenom försorg, detta kostar sett till helalandet 25--30 miljoner.Det är nu hög tid att man radikalt tar tag i de härfrågorna. En jordfästning skall vara värdig men ändåekonomiskt överkomlig för oss alla. Man kan naturligtvislösa problematiken genom att låta begravningshjälp utgågenom den allmänna försäkringen. skulledetta innebära årliga utbetalningar av 570 miljoner kronor.Men det finns ju också möjlighet att verka för att hållakostnaderna nere genom att underlätta och förenkla.Styrelsen för Teknisk Utveckling har uttalat att det ärmöjligt att ta fram en billig innerkista, se bilaga. Man bordekunna förvänta att respektive huvudmän för kyrkor ochkapell tillhandahåller bårtäcke eller ytterkista för utlåning.Det är känt att man på en del platser i vårt land varitförutseende och skaffat vackra bårtäcken och det ärmåhända den enklaste lösningen, men man kan inte bortseifrån att en del föredrar en vacker enkel ytterkista i trä,konstruerad med gångjärn så att antingen lång- ellerkortsidan kan fällas ned när innerkistan skall i eller ur.Det måste vara politikens ansvarsområde att medverkatill att dessa frågor får en för oss människor bralösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att nedbringabegravningskostnaderna.
mot · GH02K614 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrenssituationen för kommunala företag Den nuvarande lagstiftningen förhindrar kommunal-och landstingsägda trafikföretag att lägga anbud påtrafikuppdrag utanför den egna kommunen. Ett aktuelltexempel på vilka effekter de nuvarande reglerna får kanman se i den aktuella upphandlingen av busstrafiken iTrollhättan där Spårvägar och Lokaltrafiktvingades dra tillbaka sina anbud.De nuvarande upphandlingsbestämmelserna därkommunerna tvingas att utsätta sina egna företag förkonkurrens i den egna kommunen som dekommunala företagen är förbjudna att vara med ochkonkurrera i andra kommuner innebär en allvarligsnedvridning av konkurrensen. Detta leder också till enminskad konkurrens som ökar resenärernas ochkommunernas kostnader för trafiken. I längden skapas ettoligopol på kollektivtrafikmarknaden eftersom det bliromöjligt för de kommunala företagen att överleva. Därförär det nödvändigt att snabbt åstadkomma en lagändringsom innebär att de kommunala trafikföretag som drivsenligt affärsmässiga principer och själva utsätts förkonkurrens tillåts konkurrera utanför den egna kommunen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagändringsom innebär att de kommunala trafikföretag som drivsenligt affärsmässiga principer tillåts konkurrera utanför denegna kommunen.
mot · GH02K616 · 1994-01-25 00:00:00 — En fritidsfastighetsägare som inte är bosatt i denkommun där fastigheten är belägen är ändå medlem ikommunen. Det står i kommunallagen (NKL 2 kap 2 §) somger en sådan kommunmedlem inte bara rätt att besvära sigöver kommunala beslut som rör fastigheten utan också t exrätt att delta i folkomröstning (5 kap 34 §).Fritidsfastighetsägaren betalar ingen skatt ikommunen men får gratis viss service som kommunen intefår ta betalt för, t ex brandförsvar och allmän rådgivning avbyggnadsnämnd och miljö- och hälsoskyddsnämnd.Man kan till och med ifrågasätta om detta stämmeröverens med kommunallagens likställighetsprincip. Vissakommunmedlemmar får via kommunalskatten vara medoch betala för service som andra kommunmedlemmar fårgratis.Detta märkliga förhållande uppmärksammades iriksdagen 1991 när regeringens förslag till ny kommunallagbehandlades. Trots remissyttranden och en motion behöllsden förlegade ordningen. ansåg deti och för sig angeläget att en av regeringen aviserad översynav frågan om fastighetsinnehav som grund för medlemskapkom till stånd så snart detta var möjligt men tyckte inte attriksdagen särskilt behövde påpeka det.Nu borde det snart vara möjligt.Besvärsrätten i direkt fastighetsanknutna ärenden kanlösas på annat sätt. Någon annan besvärsrätt framstår intesom motiverad. Rätten för en fritidsfastighetsägare somkommunmedlem att delta i kommunala folkomröstningartycks inte ha uppmärksammats särskilt och framstår sommindre lyckad. Det måste råda en rimlig balans mellanrättigheter och skyldigheter. Därför bör påminnaom den aviserade översynen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fastighetsinnehav inte längreskall vara grund för medlemskap i en kommun.
mot · GH02K617 · 1994-01-25 00:00:00 — Till det svenska folkets grundläggande fri- ochrättigheter hör religionsfriheten. Den finns inskriven igrundlag och utgör en viktig hörnsten i vår demokrati. Detär angeläget att religionsfriheten verkligen kommer tilluttryck i samhället inte minst med tanke på utvecklingenmot ett alltmer mångkulturellt samhälle.Det borde vara en självklarhet att det krävdes enviljeyttring för att bli medlem i ett trossamfund. Så är intefallet. Bestämmelserna om medlemskap i kyrkanstrider mot regeringsformens fri- och rättighetskatalog.Därför har tvingats införaövergångsbestämmelser enligt vilka bestämmelserna ommedlemskap i gäller utan hinder av 2 kap2 § regeringsformen. Dessa övergångsbestämmelser har nugällt och tenderar att bli permanenta, vilket inte kanvara avsikten med sådana här bestämmelser.Det är märkligt att harkunnat bortse från denna motsättning som är ovärdig endemokrati med allt större inslag av invånare med utländsktmedborgarskap och olika religionstillhörighet.Det håller inte längre att år hänvisa till olikaberedningar eller utredningar. måste ge sinmening till känna utan att avvakta pågående utredning inomSvenska kyrkan. Övergångsbestämmelsen bör upphävas.Enligt grundlagen omfattas inte statschefen avreligionsfriheten, vilket måste ses som odemokratiskt ochotidsenligt. Det står nämligen att ''Såsom 2 § i 1809 årsregeringsform uttryckligen stadgar, att Konung alltid skallvara av den rena evangeliska läran, sådan som den, uti denoförändrade Augsburgiska bekännelsen, samt Uppsalamötes beslut av , antagen och förklarad är, sålundaskola ock prinsar och prinsessor av det kungl. husetuppfödas i samma lära och inom riket. Den av kungl.familjen som ej sig till samma lära bekänner, vare från allsuccessionsrätt utesluten. ''Denna paragraf liksom punkt 14 iövergångsbestämmelserna bör enligt min mening upphävas.Vidare anser jag att det är oförenligt medreligionsfriheten att i läroplanen för ange att''skolans värdegrund skall förankras i etik ochvästerländsk humanism''. Denna mening har dessutombidragit till att det inte finns en enighet i omskolans värdegrund, vilket i sig är mycket olyckligt.Undervisningen ska enligt läroplanen vara icke-konfessionell. Det kan råda tvivel om detta då skolan skautgå från att värdegrunden ska bygga på etik. Dennautgångspunkt kan leda till att skolorna i blir i allthögre grad konfessionella. En sådan utveckling vore högstbeklagansvärd.Många konflikter i världen bygger på bristanderespekt för olika religiösa uppfattningar. Därför är detviktigt att skolan förmedlar en objektiv undervisning ireligionskunskap och respekt för olika religioner.Religionsfriheten måste sättas högt inte minst i skolan,som ska vara öppen för alla, oavsett trosriktning ochreligion. etik bör därför utgå ur läroplanensbeskrivning av skolans värdegrund. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medlemskap i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statschefens religionstillhörighet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etik som värdegrund förgrundskolan.1
mot · GH02K618 · 1994-01-25 00:00:00 — Högskolestuderandes möjligheter att engagera sig kommunpolitiskt En omständighet som försvårar rekryteringen avungdomar till kommunalpoltisk verksamhet ärfolkbokföringslagens krav på att man ska vara skriven påden ort där man har sin ''huvudsakliga dygnsvila''.Folkbokföringslagen, i kombination medkommunallagens regler för valbarhet, gör det i principomöjligt att engagera sig i kommunpolitiken ihemkommunen om man vill kunna studera påhögskolan på annan ort.För de allra flesta ligger närmaste högskola utanförhemkommunen och då tvingas man skriva sig ihögskolekommunen. I och med att man skriver sig i enannan kommun upphör man att vara valbar ihemkommunen och tvingas då ''hoppa av'' sinakommunalpolitiska uppdrag. Om man vill fullfölja sinauppdrag och dessutom följa lagen, kan man alltså inte ensläsa en högskolekurs under en termin på annan ort.Detta problem gäller naturligtvis förtroendevalda i allaåldrar, men eftersom det framförallt är ungdomar under 30år som läser vid högskolan, är det dessa som på detta sättförhindras att engagera sig i kommunpolitiken. Det bidrartroligen också till att ännu fler högutbildade inte återvändertill hemkommunen efter utbildningen.Ungdomar måste ges möjlighet att fortsätta sitt politiskaengagemang i hemkommunen även om de skaffar sig enhögskoleutbildning. Man ska självklart kunna engagera sigpolitiskt på lika villkor var man är bor i landet.En förändring behövs alltså i lagstiftningen så attmöjlighet ges att behålla kommunpolitiska uppdrag,åtminstone under pågående mandatperiod, vidhögskolestudier på annan ort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skapandet av möjligheter tillfortsatt politiskt engagemang vid högskolestudier på annanort.
mot · GH02K620 · 1994-01-25 00:00:00 — Informationssamhället tillhandahåller ett antal redskapsom kan användas i demokratins tjänst för att främja ettökat inflytande för medborgarna.I årets budget förs ett resonemang avCivildepartementet om medborgarkontor. Det är braeftersom utvecklingen av sådana är en viktigsamhällsservice till medborgarna. Avsikten är att''kommuninnevånarna kan komma i kontakt med såvälkommunala som statliga myndigheter''. Information frånstat, landsting och olika kommunala förvaltningar skalltillhandahållas samlat i kommunen. Medborgarna skakunna gå till ett ställe och få del av informationen.För demokratin är det t.ex. viktigt att medborgarna ärväl förtrogna med de lagar och förordningar som ärstyrande. Därför är information fundamental och skallsjälvklart finnas tillgänglig på ett medborgarkontor. Vissafrågor kan besvaras genom att det på medborgarkontoretfinns bildtelefoner som medger en direktkontakt med respmyndighet. Andra frågor kan besvaras direkt, kanske kanockså vissa tillstånd ges direkt över disk, t.ex. hundskatt.Allt detta är mycket bra. Men frågan ommedborgarkontor rymmer också svårareställningstaganden. T.ex. hur långt vill vi centraliseramyndighetshandläggning och hur långt är vi beredda atteffektivisera om det kan gå ut över medborgarnaspersonliga integritet och sekretess?Civildepartementet har haft en arbetsgrupp som utrettformerna för verksamheten vid medborgarkontor. Denföreslår att s.k. generalisthandläggare ska få behörighet rad olika myndighetsregister. Det medger attmedborgaren får svar på frågor men också beslut direkt(under förutsättning att handläggaren har behörighet fördet). Det svåra är hur generalisthandläggaren ska hanteraden mängd av olika sekretessregler som finns för olikamyndighetsregister och kunna ta all den hänsyn tillpersonlig integritet som medborgaren har rätt att kräva.Vi menar att utvecklingen av medborgarkontor bör skemed varsamhet och med stor respekt för medborgarespersonliga integritet. Det innebär att den service somerbjuds vid medborgarkontoren bör inriktas på informationi första hand så att inga sekretess och integritetsproblemuppstår. Beslutsfattande vid medborgarkontoren bör anståintill dess vi fått erfarenhet av vilka problem som kanuppstå.Riksdagen har i särskild lag givit allmänhetentillgång till databas , vilket är mycketpositivt. Vi förordar att denna möjlighet utsträcks till attgälla databaser för t.ex. kommunala protokoll, diarier m.m.Databaserna bör vara tillgängliga för medborgarnadirekt via offentliga terminaler (på posten, på biblioteketeller annan plats där många rör sig) eller via egna terminalereller persondatorer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning av de tjänster somett medborgarkontor skall kunna tillhandahålla,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgång till databaser förkommunala handlingar, t.ex. protokoll.
mot · GH02K622 · 1994-01-25 00:00:00 — Rätten att få del av de kyrkliga handlingarna är och vill vara en rikstäckande ochöppen folkkyrka. Det är viktigt att människor får möta engenerös attityd från kyrkans sida. Bland annat bör dettainnebära att det inte skall behöva dras för snäva gränser närdet gäller möjligheterna att utan kostnad få del av dekyrkliga handlingarna -- dop, konfirmation, vigsel ochbegravning -- i en församling som man har en anknytningtill utan att tillhöra den.I ett avgjort rättsfall har Regeringsrättenupphävt kyrkofullmäktiges i Ystads församlings beslut, atten person efter avflyttning från församlingenpå samma sätt som en församlingsbo kostnadsfritt skallkunna döpa sitt barn, konfirmeras och gifta sig.Regeringsrätten fann att kyrkofullmäktige hade överskriditsin befogenhet. Kyrkofullmäktige kan enligt domen endastbesluta att de som tillhör församlingen kostnadsfritt får delav de kyrkliga handlingarna. Det kan noteras attKammarrätten i tidigare kommit till en annanslutsats och avslagit de aktuella besvären.Redan för flera år sedan beslöt kyrkofullmäktige i Ystadi likhet med vad som säkert gäller i flera församlingar attsamma ''flerårsregel'' skall gälla vid kyrkliga begravningar.Detta beslut blev dock då inte överklagat och har såledesinte prövats rättsligt. Regeringsrättens dom måste docktolkas så att även detta beslut skulle upphävts om det hadeblivit överklagat. På flera sätt blir det tydligast just vidbegravningar att man inte kan tillämpa en så restriktivordning som enligt Regeringsrättens dom nu gäller. Densom på grund av t ex sjukdom eller andra skäl tvingas attvid äldre år byta bostad och då även församling börkostnadsfritt kunna begravas i den församling som upplevssom den egentliga hemförsamlingen. En konfirmand kan påett motsvarande sätt ha kvar alla sina kamrater i enförsamling där han/hon tidigare bott och därför vilja gå ochläsa i den församlingen. Det finns många likartadepersonliga band till en församling man tidigare tillhört. Detbör vara möjligt för varje församling att bestämma om enordning som på ett rimligt sätt tar hänsyn till detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en sådan ändring i 11 kap. 1 §kyrkolagen att församling får besluta att även den som intetillhör församlingen, men har särskild anknytning tilldenna, kostnadsfritt kan få del av de kyrkliga handlingarna.
mot · GH02K701 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade att genomföra vissaförändringar i vallagen bl.a. i syfte att minska kostnadernamen också att förbättra tillgängligheten för de röstande.Bl.a. ger vallagen utrymme för försöksverksamhet med''ambulerande röstmottagning''. Exakt vad som avses idenna benämning är något oklart i propositionen. Men detförefaller i första hand vara avsett för glesbygden och varaett sätt att minska kostnaderna. Vi föreslår en vissprecisering och lyfter fram service- ochdemokratiaspekterna. Vi har hämtat idén från Ryssland.I december månad var vi av utsändasom valobservatörer vid det ryska valet. Vi kunde då pånära håll studera den s.k. vandrande valurnan. Varjevallokal hade en vandrande urna, som fungerade påföljande sätt: De personer som under valdagen inte kundeta sig till vallokalen -- sjuka, gamla, m.fl. -- tog kontakt medvalförrättaren -- genom telefon eller bud -- och önskade attfå rösta i hemmet. En valförrättare plus ytterligare enkontrollant gav sig då ut med urnan, besökte den röstandeshem och såg till att den röstande kunde avlägga sin röstenligt gällande strikta regler. Systemet var uppskattat ochfungerade enligt samstämmiga rapporter väl.Ett liknande system borde kunna introduceras också ivårt land. Den vandrande valurnan skulle alltså inte baraanvändas i glesbygden eller för att minskainstitutionsröstningen utan också fungera över hela landetoch kunna förmå fler -- i synnerhet äldre -- att rösta.Att införa en vandrande valurna i enligt dennamodell skulle göra det lättare för många att rösta.Institutionsröstningen skulle kunna genomföras på ettsmidigare sätt, post- och ombudsröstningen skulle kunnaminska men framför allt skulle demokratin öka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av s.k. vandrandevalurna.
mot · GH02K702 · 1994-01-25 00:00:00 — Falsk ursprungsbeteckning på partilistor i valen under det senaste valet förekom listormed etablerade partibeteckningar (Moderatasamlingspartiet, Socialdemokraterna etc.) där endast detförsta namnet -- som ju ändå väljs in på ordinarie listor --var medlem i det angivna partiet. Detta gjordes i hopp omatt misstag från väljarnas sida skulle föra in de efterföljandepersonerna i de beslutande församlingarna. Personer somdå skulle företräda helt andra politiska åsikter.Detta bedrägliga förfarande bör medborgarna slippa. Ialla andra sammanhang motsätter vi oss falskaursprungsbeteckningar av konsumentintresse.Samtidigt skall s.k. spränglistor inte förhindras, mendessa innebär ju att andra partimedlemmar distribueraralternativa listor. Väljaren röstar fortfarande på politikermed den angivna politiska inriktningen.Därför bör en ändring komma till stånd, som innebär attpå ett registrerat partis listor endast får förekommapersoner som är medlemmar i det angivna partiet. Dettager, med en korrekt ursprungsbeteckning ochborttagna möjligheter till bedrägligt förfarande, ävenfortsättningsvis full möjlighet till spränglistor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om falsk ursprungsbeteckning påpartilistor i valen.
mot · GH02K703 · 1994-01-25 00:00:00 — Kravet på fler valkretsar i kommunerna är bådeadministrativt besvärligt, och bidrar till förmåner för detstörsta partiet på ett orimligt sätt. Det bör därför avvecklas. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunalavalkretsindelningen.