mot · GH02Ub700 · 1994-01-25 00:00:00 — En högskola i södra En hög utbildningsnivå är en av de viktigasteförutsättningarna för att skall kunna hävda sig i enalltmer internationaliserad värld. Inte minst är det viktigtatt höja vår internationellt sett låga andelhögskoleutbildade. Tillgängligheten till högskoleutbildningär en viktig faktor. Ett mer decentraliserat utbud behövs,inte bara i glesbygdslänen utan också i storstäderna.Det är i olika sammanhang omvittnat att benägenhetentill studier minskar med avståndet till studieorten. Även ien så koncentrerad region som medförhållandevis väl utbyggda kollektiva färdmedel bliravstånden i många fall ett hinder för högre studier. Man harangett som ett acceptabelt reseavstånd mätt i tid.För stora delar av södra liksom förlänets nordligaste delar är dock den dubbla restiden vanligför studerande vid i . Det finns ocksåett tydligt samband mellan avståndet till ochandelen universitetsstuderande i olika kommuner.Högskoleutbildningen i är i högstagrad koncentrerad. Visserligen finns det ett stort antalhögskolor inom men de är som regelspecialiserade -- de konstnärliga högskolorna, Tekniskahögskolan, etc. Flertalet utbildningar,även där det finns ett mycket stort elevunderlag, är ihuvudsak koncentrerade till en enda plats iStockholmsregionen. Detta gör också att många avhögskolorna i efter den snabbatillväxten av högskoleutbildning under 60- och 70-talenblivit mycket stora. Mest påtagligt är detta beträffandeStockholms universitet med ca 30 000 studenter.Den dokumenterade skillnaden i benägenhet för högrestudier i olika delar av är naturligtvis ettviktigt utbildningsdemokratiskt problem. Gjordaundersökningar tyder på att det är särskilt elever från hemmed låg studiebenägenhet som avstår från vidare studier omt ex avstånd och restid lägger hinder i vägen. Man måsteockså räkna med att avstånden i särskilt hög grad utgörproblem för äldre studeranden och studeranden som läserpå halvfart och förenar studier med förvärvsarbete.Halvfartsstudierna är i allmänhet förlagda till kvällstider dåkommunikationerna är sämre än annars och restiderna oftablir längre och än mer påfrestande.En viktig åtgärd för att motverka de stora klyftorna iStockholmsregionen bör vara att decentraliserauniversitetsutbildningen. Redan nu bor det ca 5 000universitetsstuderande i kommunerna inom länsöder om . Om man räknar med benägenhetentill högskolestudier inom de områden som täcks avStockholms universitet skulle för söderkommunernas delnärma sig genomsnittet för (2,avbefolkningen) så ger detta ett elevunderlag på 10 000studenter vilket är jämförbart med universiteten i . Till det kommer underlaget i södra delen avStockholms kommun och södra finns således anledning att närmare utreda fråganom ett universitet för södra --. Många fördelar står att vinna. För Stockholmsuniversitets del skulle det innebära en minskad belastning,vilket förmodlingen skulle ge många kvalitativa fördelar.Även om ett nytt skulle utvecklasenligt ett maxalternativ skulle iFrescati fortsätta att vara en utomordentligt storutbildningsenhet. För de studerande från södraStockholmsregionen skulle den stora belastningen somresorna innebär minska på ett avgörande sätt. För storagrupper människor för vilka de långa resorna till Frescatiidag är ett hinder skulle möjligheten till högskolestudieröppnas. För kommunerna i södra en högskola av detta slag innebära en allmänstimulans och bidra till strävanden att minska den storaobalans som råder i regionen i ekonomiskt,socialt och sysselsättningsmässigt hänseende.Ett universitet i södra borde kunnage ett förhållandevis brett utbud av kurser, i första hand iämnen med stort elevunderlag som t ex språk ochsamhällsvetenskapliga ämnen. Till det kommervårdutbildningar och lärarutbildningar som delvis redanfinns i regiondelen och tekniska utbildningar. Hur brettutbildningsutbudet kan bli blir givetvis beroende av vilketelevunderlag man slutgiltigt räknar med. Mycket talar fören successiv utbyggnad.Tillskapandet av en gemensam högskoleenhet för södraStockholms län bör inte innebära att all utbildning samlaspå ett ställe. Man bör tvärtom tänka sig flerautbildningsorter i regiondelen. Det innebär att man skulleta vara på den utbyggnad av forskning och högre utbildningsom redan finns i t ex , , ochHaninge.Stockholms läns landsting har drivit på för att få till ståndhögre utbildning till främst . Men utanförvårdsektorn har inte mycket skett. Det finns därföranledning att nu ta nya initiativ och på allvar utredaförutsättningarna för att skapa ett universitet i södraStockholms län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av fråganom inrättande av universitet för södra .