mot · GH02A816 · 1994-01-25 00:00:00 — Backlash i ellerVi var på god väg...Män och kvinnor ska ha lika rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter attha ett arbete som ger ekonomisktoberoendevårda barn och hemdelta i politiska,fackliga och andra aktiviteter i samhälletvara lediga påsin fritidVi var på god väg mot ett jämlikt och jämställt samhällemen nu viker kurvorna av åt fel håll. Klasskillnaderna ökaroch kvinnorna drabbas hårt. De har sämre jobb, sämre lön,mindre fritid, sämre hälsa och sämre pension. Detkombinerade resultatet av de senaste årens kraftiganedskärningar av offentlig sektor och ett vanskött näringslivbörjar nu bli uppenbart:Utslitna kvinnor inom vård och omsorg drabbas hårt i sinarbetssituation av nedskärningar.Pressade kvinnor inom andra sektorer känner hursamhällsservicen sviktar och kraven på oavlönade insatserökar.Barn, gamla och sjuka mår dåligt på grund av bristanderesurser.Vantrivsel och säkerhetsrisker ökar till följd av dåligutrustning, trasiga redskap, föråldrade läroböcker, förfallnabyggnader och eftersatt underhåll inom den offentligasektorn. Nedskärningar inom drabbarresurssvaga kvinnor hårdast.Arbetslösa far illa och längtar efter att jobba.En sviktande hemmamarknad ger problem för ettnäringsliv som behöver sälja till både privatpersoner ochinstitutioner.Osäkerheten om jobb, samhällsservice,bostadskostnader och pensioner leder till ett stort privatsparande. När samhället inte fungerar vågar varken företageller privatpersoner investera.Vi har med andra ord gott om jobb som behöver utförasoch många arbetslösa som behöver jobba. Vi har enunderutnyttjad produktionskapacitet och eftersattainvesteringar. Det är ett slöseri med både mänskliga ochmateriella resurser. Vi har en obalans i efterfrågan ochutbud på offentliga tjänster.Sverige har en kvinnlig ekonomiBilismen kom sent till . Trots att vår ekonomiskautveckling var mycket gynnsam efter kriget dröjde det längeinnan bilen blev en självklarhet för vanliga familjer. Vivalde att lägga våra resurser på gemensam konsumtion istället. Genom en aktiv bostadspolitik förbättrades vårboendestandard upp till den bästa i världen, från att ha varitbland de sämsta i Europa.Samtidigt byggdes de sociala trygghetssystemen ut,barnbidrag, föräldraförsäkring, barnomsorg, äldreomsorgoch särbeskattning gav de svenska kvinnorna möjligheteratt som i inget annat land kombinera familj ochyrkesarbete.Som nation befinner vi oss just nu i en annan situationän flertalet europeiska länder. Vi har fler mycket gamla ochfler barn i förhållande till den yrkesverksammagenerationen. Vi har helt enkelt fler att ta hand om ochvårda. Men vi har också fler kvinnor i yrkeslivet. Det måsteavspegla sig i de ekonomiska avvägningarna.BNP uppges i regeringens finansplan till 1 439,8miljarder kronor. Den privata konsumtionen var 776miljarder kronor. Den offentliga konsumtionen var 400miljarder och exporten var nästan exakt lika stor, 401miljarder kronor.Den offentliga konsumtionen är alltså en förhållandevisstor andel av vår ekonomi. Det är naturligt i ett land däroavlönat arbete blivit avlönat och där kvinnorna får lön fördet arbete de utför och där det finns många som behövervård och omsorg. Vi ser inte den gemensamma sektorn somett problem utan som en förutsättning för det jämställdasamhälle vi vill uppnå.Att vara skuldsatt är att vara ofriBudgetunderskottet hotar välfärden. Vi anser attbudgetunderskottets storlek kan diskuteras och att detsannolikt har överdrivits av taktiska skäl. Ett riktigt stortbudgetunderskott kan användas som ett argument för attrasera välfärdssystemet. Klart är dock att dess storlek äroroande och att statens upplåningsbehov är för stort. Närräntorna på statens lån blir en av de största budgetposternaär det svårt att upprätthålla en generell välfärdspolitik.Att få ner underskottet till en acceptabel nivå är därförviktigt för de verksamheter som vi vill värna. Det är ocksåviktigt att planera besparingar på ett sätt som inte hotar detgenerella välfärdssystem vi byggt upp.Underskottet måste minskas genom rationaliseringaroch besparingar.Besparingar måste i första hand ske så att de som har detgott ställt bidrar mest till saneringen av budgetunderskottet.Men även indragningar som drabbar alla samhällsgrupperblir nödvändiga. Det innebär svåra avvägningar. Vi har valtprincipen att värna jobben och den sociala servicen.S-kvinnor förde på sin kongress ett ingåenderesonemang om hur välfärden ska värnas i framtiden.Kongressbeslutet blev att de nerdragningar som kan blinödvändiga måste görasså att jobben värnasså att vårprincip om en generell välfärd bevaras.Besparingar får inte innebära att vi segregerarmänniskor och pekar ut de särskilt behövande. Det betyderatt barnbidraget ska ges lika till alla. Barnomsorg,skola, sjukvård ska vara bra för alla. Måste systemen bantasfår i så fall nivåer diskuteras.Det var vårt principiella ställningstagande påkongressen. Vi behandlade i det sammanhanget ensänkning av nivån i föräldraförsäkringen. I ett allvarligtbudgetläge skulle en sådan sänkning kunna accepteras.Detta villkorades dock med ett krav att avföräldraförsäkringen ska reserveras för pappan. Det harockså blivit vårt ställningstagande . Vi accepterar inuvarande ekonomiska läge en sänkning av nivån iföräldraförsäkringen från till om 30dagar av föräldraförsäkringen reserveras för papporna.Samtidigt måste ersättningsnivån för de långtidssjuka sesöver med sikte på att höja den från till . Den låganivån i denna ersättning drabbar de redan drabbade myckethårt. Dessa är mycket ofta kvinnor. Om en höjning av nivånkombineras med en effektivare rehabilitering börkostnaderna för höjningen kunna hållas nere, eller till ochmed kunna vändas till en samhällsekonomisk vinst.Uppsägningarna inom den offentliga sektorn bromsasgenom att kommunerna får medel för att kunna behålladem som varslats om uppsägning. Detta gäller 20 000arbeten, flertalet kvinnor.Kompetens- och organisationsutveckling är viktiga föreffektivisering och utveckling av alla branscher. Inom dengemensamma sektorn -- som torde vara den mestförändrings- och konkurrensutsatta -- pågår sedan några årmycket lovande försök med att utveckla kvinnornaskunskaper för att effektivisera och förbättra arbetsmiljönoch arbetsorganisationen inom en rad områden. Resultatenär ofta sensationella och handlar om mycket vanligaverksamheter. När de anställda inom kommunerna lyckasuppnå tioprocentiga effektivitetshöjningar blir det fårubriker. Detta trots att tjänstesektorn är mycket svårare atteffektivisera än industrin, som kan uppnå goda resultatgenom ökad mekanisering.Det innebär att det finns en stor utvecklingspotentialinom detta område. Såväl Kommunalarbetareförbundetsom LO, TCO, , har varit engagerade i sådana projekt.De har ofta visat mycket goda resultat men har genom sinkaraktär -- lågstatusjobb och kvinnliga projekt -- inte nåttden offentlighet de förtjänar. Det är under lågkonjunkturerman har tid att se över arbetsorganisation och tillgodoseutbildningsbehov för att möta en kommandehögkonjunktur.Investeringsprogrammet och utbildningsprogrammetsom presenteras i partiets ekonomisk-politiska motion ska istor utsträckning användas så att de stärker kompetensenhos kvinnor och förbättrar arbetsplatser där kvinnorarbetar -- t.ex. daghem, skolor och sjukhus.Därmed kan vi bibehålla samhällsservicen, rusta uppbristfälliga verksamheter, stärka den offentligakonsumtionen, överbrygga konjunktursvackan och mildraarbetslösheten.SkatternaRegeringens skattepolitik slår hårt motlåginkomsttagare. Dessa är vanligen kvinnor.Höginkomsttagare och kapitalägare gynnas. Dessa är sällankvinnor. Listan på förmåner till kapitalägarna är lång.Sänkt arvsskatt.Sänkt skatt på aktieutdelningar.Sänktskatt på värdepappersfonder.Sänkt skatt påkapitalförsäkringar.Sänkt skatt på privatapensionsförsäkringar.Sänkt skatt på aktieutdelningar till0 (noll) procent.Sänkt vinstskatt på aktieförsäljningar 25till 12,5 %.Avskaffad förmögenhetsskattKostnaden för dessa skattesänkningar är c:a 25 miljarderkronor. höjs skatten på arbetsinkomster med nära30 miljarder kronor. Detta gynnar knappast tillväxten --annat än av förmögenheten för de förmögna.Vi tror i stället på en ekonomisk politik som ger mer tilldem som har det sämst. I den ekonomisk-politiskamotionen föreslåsen höjning av statsskatten från till25 % för alla som tjänar mer än om året.återställande av grundavdraget till 11 200 kronor.enhetlig beskattning av kapital, så att skatten på räntor,aktieutdelning och vinster vid aktieförsäljning blir 30 %.Att konsumera gemensamt ellerVar sak har sin tid''När vi försummar att utnyttja möjligheter att utvidgaproduktion i offentlig regi förlorar vi tillfällen tilltillfredsställelse som vi annars skulle ha haft. Det kan antasatt folk har lika stor glädje av bättre skolor och bättreparkanläggningar som av bättre bilar.'' Citatet är från J KGalbraiths bok ''Överflödets samhälle'', som kom 1958.Hans tes är att det måste finnas en balans mellan offentligoch privat konsumtion. Han menar också att densammantagna nyttan blir större av den offentligakonsumtionen när samhället nått en viss välfärdsnivå.I dag har Galbraiths teser fått förnyad aktualitet iSverige när det gäller resonemang om offentlig kontraprivat konsumtion. En Galbraith för nittiotalet innebär ifrågasätter den nationalekonomiska nyttan av attensidigt stimulera privat konsumtion och i stället går in föratt stimulera offentlig konsumtion.Inte för alltid, men som en ekonomisk stimulans i ensvacka och som en välbehövlig insats på en sektor som fåttstå tillbaka under lång tid.Bostäder, kommunikationer, sjukvård, utbildning ochsocial trygghet är säkra kort för att stimulera ekonomin.Sådana investeringar bidrar till att uppnå den sociala balanssom Galbraith ansåg nödvändig för en sund ekonomi och ettvälfungerande samhälle. Det ger också välbehövligstimulans åt det privata näringslivet.Det är viktigt att göra investeringar som förbättrarverksamheterna. Ett eftersatt område ärkommunikationsnät och datorer inom skola, hemtjänst,vård och omsorg. En satsning på lokala elektroniskakommunikationsnät inom den sociala sektorn skulle kunnaunderlätta kontakten mellan anställda och medborgare. Enficktelefon gör sannolikt större nytta ihandväskan hos personalen inom än iportföljen hos direktörsassistenten. I skolorna bordedatorer vara lika vanliga och självklara som de elektriskasymaskinerna är i syslöjden.Att den offentliga sektorns konsumtion har storbetydelse för vårt näringsliv är en självklarhet som iblandglöms bort. har låtit göra en liten studie bland 225slumpmässigt utvalda ledare för medelstora företag (20--200anställda). De konstaterar att upphandlingen frånkommuner och landsting minskat vid av dessa företagunder 1993. Resultatet beräknas vara uppsägningar av ca 9000 anställda. Satsningar på offentlig konsumtion gynnaralltså näringslivet.En ung befolkning behöver konsumera mycket. Cyklar,bilar, bostäder, möbler, barnvagnar och tvättmaskiner. Enmedelålders befolkning kan satsa på samhällsinvesteringaroch rusta gemensamma tillgångar som skolor, sjukhus,bibliotek, och för gamla.Vår åldersstruktur påverkar ocksåkonsumtionsmönstren. De stora kullarna från århundradetsförsta årtionden har levt ett långt liv och förskonats från dekrig som decimerat deras generationskamrater i de flestaeuropeiska länder. De små kullarna är nära pension eller pigga pensionärer. 1940-talisterna fyller femtio. Åttiotalets babyboom befolkarskolor och daghem. Den konsumtionsbenägna gruppen ärliten i i förhållande till barn och gamla.Vi kan därför i större utsträckning än andra länderutnyttja konsumtionsutrymmet för att satsa mer påoffentliga investeringar, social service och vård.Enmängd arbeten måste utföras främst inom vård och omsorg.Många människor går arbetslösa. Att inte i det läget satsapå vård och omsorg inom den offentliga sektorn voreansvarslöst. Det innebär inte att det går att strunta i detstrukturella underskottet. Men med människor i arbeteökar chanserna till återhämtning. Det är ett nederlag omstora delar av befolkningen ska gå arbetslös sombehoven av tjänster är större än vanligt.Särskildainvesteringsprogram bör sättas in inom den offentligasektorn och en inköpskampanj dras i gång för att ersättasådant som utslitna inventarier, trasiga redskap ochföråldrade skolböcker. Behoven är stora och samtidigtkommer hemmaindustrin att få välkommen draghjälp.Tjänstesamhället ellerDet är skillnad på människor och maskinerGrundläggande för jämställdheten är kvinnorsmöjligheter att arbeta. En dramatisk utveckling avarbetsstyrkan i skedde dåden ökade med 30 000--40 000 kvinnor . I realiteteninnebar det att kvinnors arbete till stor del flyttades ut frånhem och jordbruk och blev avlönade. Det innebar också attden arbetskraftsreserv som kvinnorna utgjort uttömdes. Dekvinnor som var 1965 hade mycket lågförvärvsfrekvens. Denna grupp befinner sig nu ipensionsåldern. De har ersatts av unga kvinnor som är likaintresserade av arbete som sina manligagenerationskamrater.Industrin och jordbruket rationaliserades under sammaperiod. Relationen mellan tjänsteproduktion ochvaruproduktion tippar över till tjänsteproduktionensfördel. Det beror inte i första hand på att industriarbetarnaarbetar alltmer effektivt utan på att de ersätts medautomatiserade processer och maskiner. Detta är sällanmöjligt inom tjänstesektorn, framför allt inte inom den delsom handlar om vård, omsorg, utbildning och kultur. Ändådras vi med föreställningar om den högproduktiva manligaindustriarbetaren med ''riktiga jobb'' och den ineffektivakvinnliga offentliganställda.Det är självklart bra att produktiviteten ökar inomindustrin. Men det är viktigt komma ihåg att det framföralltsker till följd av ökad automatisering. framhålls oftasom ett föredöme för industriell effektivitet. I enmönsterfabrik har man genomfört en nittioprocentigautomatisering av vissa moment i biltillverkningen(svetsning och måleri). Detta innebär naturligtvis enmycket stor effektivitetsökning. Men det innebär samtidigtatt 9 av 10 arbetare blir obehövliga i den branschen.Detta är ett extremfall och ingen försöker påstå att dethandlar om en effektivitetshöjning per arbetare på . Vanligtvis innebär automatiseringsprocessernaproduktivitetsökningar som ligger betydligt lägre och dessapresenteras ofta som en produktivitetsökning per anställd.Ekonomen har i ett belysande exempel använtskogsbrukets mekanisering och påpekat att det inte varhästarna som prisades för sin kraftigt stegradeproduktivitet, när de gradvis byttes ut mot traktorer ochmängden producerat timmer per häst ökade dramatiskt.Tillverkningsindustrin är viktig, men med tendensen tillökande automatisering inom många branscher är det inteframför allt där som de framtida jobben kommer att finnas.Vår export av varor är viktig men utgör bara en liten del avBNP. Den bör ökas men kommer inte att innebära någranya jobb. Expansionsmöjligheterna kommer att främstfinnas inom tjänstesektorn, både här hemma och för export.Vi ligger före andra länder när det gäller kvinnornasförvärvsfrekvens. I dystra jämförelser mellan denbefolkningsandel som är sysselsatt inom offentlig sektor ochden som har privat arbetsgivare frammanas ofta bilden aven mycket skev fördelning till den privata sektorns nackdel.Den bilden måste korrigeras. Om vi jämför oss medTyskland -- som ju ofta framhålls som ett föredöme -- ser viatt vi har så gott som identiskt stora befolkningsgruppersom är sysselsatta inom varuproduktion och privata tjänsteroch de har följt precis samma utveckling . var av befolkningen sysselsattmed varuproduktion i både och och i privat tjänsteproduktion. Skillnaderna finns bland deåterstående , där en större del var offentligtsysselsatta i än i . hade med andraord fler hemmafruar. hade andelensysselsatta med varuproduktion sjunkit till både iSverige och . Den privata tjänsteproduktionenhade ökat något i båda länderna. Offentliganställda haderyckt fram på de icke anställdas bekostnad i , men iTyskland hade de icke anställda ökat.Poängen med detta resonemang är att det är viktigt atträkna med det arbete som hemmafruar står för (och sombetalas via deras mäns löner) när man jämför olika ländersekonomi. Gör man det visar det sig att vi i harexakt samma andel sysselsatta som ikategorierna varuproduktion och privat tjänsteproduktion.Skillnaderna finns i andelen offentligt anställda och ickeanställda. Vi föredrar ett system där kvinnornas arbete äravlönat och där de tjänar sin egen lön.Investera mera ellerHorndalseffektens effekterI företagsekonomisk teori talas det omHorndalseffekten. Det är ett fenomen som man iakttog vidHorndals bruk i före ochunder . Trots att inga nyinvesteringargjordes ökade produktionen perarbetstimme . Vardagsrationaliseringar,arbetsorganisation och duktiga arbetare har nämnts somförklaringar.I dag är bruket nedlagt.I valet mellan olika verksamheter är det naturligtvislättast -- ur snäv ekonomisk synvinkel -- att lägga ner enanläggning som är avskriven och inte har kostats på pålänge. Ur ett vidare perspektiv är det mera tveksamt. Ettvälfungerande och effektivt bruk som är intesamma sak som dess bokföringsvärde.Horndalseffekten framstår i efterhand som en riskabelmetod. Visst går det att lappa och skarva ett tag. Visst kanman rusta nödtorftigt så att maskinerna håller lite till.Arbetarna på bruk letade upp lämliga metalldelarfrån järnskrotet och smidde om till de maskindelar sombehövdes. Men räcker det inte med barauppfinningsförmåga och arbetsduglighet. finns det inte något som är så lätt attskjuta upp som ett investeringsbeslut.I osäkra tider -- som -- är det precis vadsom skett. De totala investeringarna har fallit med 3 %under den borgerliga mandatperioden. Nedgången är denkraftigaste under hela den svenska industrialismenshistoria. Investeringskvoten, dvs. investeringarnas andel avBNP, är nu nere på samma låga investeringsnivå som ibörjan av 1930-talet.Därför föreslås i den ekonomisk-politiska motionendirektavskrivningar för att stimulera industrin. Detta skases som en tillfällig åtgärd, viktig i ett skede då företagarnatvekar om de ska våga satsa.Eget arbete är grunden för jämställdhetenVi är de friaste kvinnorna i världen. Vi har en starkställning på arbetsmarknaden och vi kan tack vare vårtvälfärdssystem kombinera arbete och familj. är dennaställning hotad.Den gemensamma sektorn har en stor betydelse förkvinnors möjligheter till förvärvsarbete. Dels därför att dengör det möjligt för kvinnor och män att förvärvsarbeta, delsdärför att den ger många kvinnor förvärvsarbete. Dengemensamma sektorns omfattning och utformning är därförav grundläggande betydelse för kvinnors arbete.Enligt regeringens egna beräkningar kommer ytterligare37 000 jobb att försvinna från den gemensamma sektornunder 1994. Till detta kommer de 68 000 jobb somförsvunnit . Mer än 100 000 jobb färreinom den gemensamma sektorn. Det är ett dystert facit frånden borgerliga regeringsperioden.Männen arbetar mer än kvinnorna i avlönade arbeten.Det oavlönade arbetet utförs till största delen av kvinnor.Mest arbetar småbarnsföräldrar. Därför bör vi sträva moten jämnare belastning mellan män och kvinnor i yrkeslivet,viss arbetstidsförkortning, en välfungerandesamhällsservice och mer insatser från männens sida när detgäller obetalt arbete.Arbetslösheten inom offentlig sektor ökar och drabbarkvinnor hårdast. Nerdragningar inom offentlig sektordrabbar kvinnor dubbelt genom sämre service och färrejobb. Försämringar av arbetstryggheten ocharbetslöshetsförsäkringarna drabbar kvinnor mest.Vi avvisar lösningar som går ut på att skapa enlågavlönad tjänsteklass som kan utnyttjas av dem som harråd -- med hjälp av skattesubventionernade avdrag. Förslagom sådana ''pigavdrag'' har diskuterats på fullt allvar ochskulle innebära skatteavdrag för hushållensutgifter för inköp av olika hushållstjänster (avlönathemarbete). Dessa utökade avdragsmöjligheter skallfinansieras med en höjning av statsskatten för alla. Detinnebär att de som inte har råd att anlita hemhjälp ändå viaskatten måste subventionera hemhjälpen för dem som hardet bättre ställt. Det innebär inte att vi skulle moraliseraöver dem som väljer att ta hjälp med uppgifter i hemmet.Men sådana tjänster ska betalas med marknadsmässig lönoch de ska inte subventioneras med skatteavdrag.De tjänster som finansieras via skatten ska varatillgängliga för alla. Den offentliga sektorns tjänster ersätteri vårt land mycket av det arbete som hemmafruar utför iandra länder -- men inte allt. Privata tjänster kompletterardär vi ansett att det inte bör finansieras gemensamt.Barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg är viktigagemensamma funktioner. Tvätt, matlagning, städning,klädvård, sömnad etc. har inte ansetts vara viktiga att lösagemensamt. Vi klarar det själva så gott det går, eller köpertjänster.Det vi är överens om att finansiera gemensamt ska varaav hög kvalitet och tillgängligt för alla. Det är viktigt att vibidrar solidariskt till de offentliga tjänsterna och att vi intebygger upp nya skattesubventionernade system som bara kan utnyttja.De segregationstendenser som vi kan se inom allasamhällssektorer -- bostäder, skolor, barnomsorg, etc --skulle få sin direkta motsvarighet på arbetsmarknaden omvi inför ett system som uppmuntrar ett lågavlönatprivatanställt tjänsteproletariat, vars löner dessutomsubventionernas med skattebetalarnas medel.Högre lön? Byt kön!Lönestatistiken visar ökade löneskillnader mellan mänoch kvinnor. 1980-talets högkonjunktur skapade nyaorättvisor, 1990-talets lågkonjunktur fördjupar dem.Av statistiken framgår att det är inom den gemensammasektorn som löneskillnaderna ökat mest. Inom industrin,där man ofta har hårt styrda lönesystem och litet utrymmeför subjektiva bedömningar, har löneskillnaderna fortsattatt minska. Löneskillnaden mellan kvinnor och män berortill stor del på att kvinnor och män arbetar inom olikaverksamheter och i olika befattningar. Drygt hälften avlöneskillnaden anses bero på detta. Resterande skillnadberor på andra förhållanden, där direkt lönediskrimineringär ett skäl. Kvinnor och män har fortfarande olika lön förlika eller likvärdigt arbete. Generellt kan man dessutomsäga att ju fler män som finns inom ett yrke, desto högre ärgenomsnittslönen i yrket.Ett sätt att komma åt orättvisa löneskillnader är attutveckla metoderna för arbetsvärdering. I motionen omkvinnors arbete redovisar vi ett förslag om extra resurser tillJämställdhetsombudsmannen (JämO) för att utformaförsöksverksamhet med arbetsvärdering på olikaarbetsplatser.Våra mål för ett jämställt arbetsliv sammanfattas påföljande sätt i motionen om kvinnors arbete:Kvinnor skall finnas i arbetslivet i samma utsträckningsom männen.Kvinnornas andel av utbildningsinsatserna skall vara likastor som männens.Kvinnornas andel av landets arbetsinkomster måste öka.Löneskillnader på grund av kön får inte förekomma.Det goda arbetet ska ge lika möjligheter för män ochkvinnor. Kvinnors arbetsmiljö måste förbättras.Hälften av alla chefer ska vara kvinnor. Andelenkvinnliga chefer ska motsvara andelen kvinnor påarbetsplatsen.Fler arbetsuppgifter omvandlas till heltidsarbeten, somman kan försörja sig på. Det måste bli ett slut på detofrivilliga deltidsarbetet.Lika rätt till utbildning, vidareutbildning ochkompetensutveckling i arbetet.Alla former av sexuella trakasserier på arbetsplatsernamåste upphöra.Fler kvinnor skall bli företagare.De åtgärder som föreslås i motionen om kvinnors arbeteärEn ändring av jämställdhetslagen som åläggerarbetsgivaren att redovisa löneskillnader mellan män ochkvinnor och motivera dem.En ändring av lagen omanställningsskydd så att den ger deltidsarbetande förtursrätttill anställningar med mer tid.Flexiblare uttag avföräldraförsäkringen. Ett problem som oftast drabbarkvinnor är förläggningen av föräldraledighet, närman vill minska sin dagliga arbetstid.