mot · GH02Jo615 · 1994-01-25 00:00:00 — Kväveutsläppen i sjöar och hav Ett av de största miljöproblemen i iallmänhet och i i synnerhet är det överskott av kvävesom förorenar både luft och vatten. Det handlar då inteminst om ett omfattande kväveläckage från jordbruksmarkoch jordbruksproduktion som via bl.a. åsystemen letar sigut i sjöar och hav.Vi kan konstatera att kväve- och fosforutsläppen tillvattendrag, insjöar och hav ökat under hela 1900-talet.Detta har lett till övergödning vilken i sin tur inneburit attalger brett ut sig, vattnen grönfärgats och grumlats, fiskenförsvunnit, igenväxning skett och förutsättningarna förfriluftslivet väsentligt försämrats.Vad gäller en kommande broförbindelse över Öresundhar debatten om miljöeffekterna varit omfattande ochprövningen av projektet pågår fortfarande. En hårdmiljöprövning av bron har förstås varit nödvändig men vimåste konstatera att när det gäller de sedandecennier reellt existerande -- och större -- problemen medkväveutsläpp från jordbruket har debatten varit lågmäldareoch åtgärderna för att komma till rätta med problemenrelativt blygsamma.Miljödelegationen västra pekade på problemensomfattning och behovet av åtgärder men det återstår i alltväsentligt att genomföra dem.En del har förvisso hänt på området. , ochHörby kommuner har framgångsrikt deltagit i förbättringenav i . I denna sanering prioriterades enbegränsning av fosfortillförseln, vilken också mer änhalverats. Kvävetillförseln har däremot inte gått ner isamma utsträckning.I dag genomförs eller förbereds en rad liknande projektför att minska kväveläckaget till Saxån, å ochKävlingeån.Kommunerna arbetar med miljöskyddslagen när detgäller alla fasta anläggningar som reningsverk,lantbruksföretag och enskilda fastigheters avlopp. Genomdessa insatser kommer främst fosforn att reduceras.Men kväveutsläppen kommer till från den odlade marken varför det är synnerligenviktigt att göra insatser där. Till detta arbete höranläggandet av skyddszoner på ca 5--längsvattendragen, anläggande av dammar och/eller våtmarker ianslutning till vattendraget.Ett ha dammyta beräknas ge ca 1 tons kvävereducering och ett ha våtmark ca per ha. För att t.ex. nå full effekt inom Bråånsavvattningsområde (4 mils löpsträcka inom Eslövs kommunmed utlopp i ) uppskattas att skyddszoner behövs motsvarande 43 ha, 150 ha dammar och 55 ha våtmarker. Kvävereduktionen uppskattas till med dessa åtgärder. Anläggningskostnadernaberäknas till 20--och markersättningentill . Samma förhållande och behov råder ide flesta åarna i det sydsvenska odlingslandskapet.För att stimulera tillkomsten av dammar betalarkommunerna lantbrukaren ett arrende motsvarande 10 årför förlust av odlingsinkomst och i vissa vattendrag betalasanläggningskostnaden också. Detta gäller t.ex. Saxån därlandstingets miljövårdsfond har anslagit en summa pengarför detta projekt.Trots detta kan det vara svårt att övertyga lantbrukarnaom dessa åtgärders nytta för miljön. Tillkomsten avskötsellagen som medför tvång på grön markpå av en gårds odlingar kommer även att hjälpa till idessa strävanden.En damm bör ses som en tillgång även förlantbruksföretaget, då den kan användas till bevattningm.m.Åtgärder som måste till på fasta anläggningar kan islutskedet tvingas fram med stöd av miljöskyddslagen.Åtgärder som krävs för att förhindra markläckage frånodlad mark är emellertid endast reglerade i skötsellagen närdet gäller tillförsel av gödsel . Övriga nödvändigaåtgärder nära vattendraget och ägnade att förhindrautläckage direkt från mark eller via dräneringsledning, skerhelt på frivillig väg från fastighetsägarens sida.Ett åtgärdsprogram med dammar och våtmarker ger eneffektiv rening till en förhållandevis låg kostnad. Ett merakonsekvent genomförande kräver dock attmiljöskyddslagen ändras så att den ger tillsynsmyndighetenmöjlighet att vid behov ålägga markägarna ettgenomförande. Likaså bör en eventuell fördelning avkostnadsansvaret mellan markägarna och de lokala ochregionala tillsynsmyndigheterna regleras.För att minska kväveläckaget till våra sjöar och havkrävs en hel rad åtgärder. Den föreslagna lagändringen ären av dem och ägnad att förbättra förutsättningarna attbedriva detta miljöarbete.En annan åtgärd som vi särskilt skulle vilja peka på ärmöjligheten att använda beredskapsarbeten för attgenomföra själva arbetet; anlägga de dammar,översilningsanläggningar m.m. som krävs.För närvarande är arbetslösheten mycket hög och detkan, även om en offensiv sysselsättningspolitik bedrivs,förväntas ta tid innan arbetslösheten pressats ner tillacceptabla nivåer.Vi menar att beredskapsinsatser på nämnda områden,och inom ramen för en arbetsmarknadspolitik därarbetslinjen hävdas, med lätthet kan motiveras. En sådansatsning skulle innebära att arbetslösa kunde erbjudasmeningsfull sysselsättning och att miljöarbetet samtidigtfördes framåt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ändring avmiljöskyddslagen för att möjliggöra rening avdräneringsvatten från ,. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapsarbeten för attminska kväveläckaget.