mot · GH02U609 · 1994-01-25 00:00:00 — och de mänskliga rättigheterna Frågan om de mänskliga rättigheterna i harbehandlats av under en lång följd av år. I mångaandra parlament och internationella fora har ocksåsituationen för de mänskliga rättigheterna i tagitsupp till behandling. Observatörer och delegationer harbesökt i syfte att stödja kampen för de mänskligarättigheterna och samtal har förts mellan politiker såväl påregerings- som parlamentsnivå.Turkiet har som medlem i FN, och flera viktiga åtaganden för att förbättra respekten förde mänskliga rättigheterna. Den turkiskakoalitionsregeringen, som tillträdde 1991, lovade vid sitttillträde att värna respekten för de mänskliga rättigheternaoch demokratisera det turkiska samhället. harerkänt den individuella klagorätten till iStrasbourg, men har reserverat sig på viktiga punkter vadgäller de tio provinserna i sydöstra därundantagstillstånd råder. antitortyrkommittégranskar efterlevnad av den europeiskatortyrkonventionen.Likväl framträder bilden av ett land därinbördeskriget hotar att utvidgas och intensifieras.Respekten för mänskliga rättigheter minskar somdet militära våldet tilltar. Rapporterna från MR-organisationer i ger många fruktansvärda exempelpå de övergrepp som sker. Fängslande av barn, tortyr ochannan brutal behandling hör till bilden. Hela byar medkurdisk eller assyrisk befolkning utplånas. Journalister,lärare och politiker som har agerat till stöd för minoritetersrättigheter har mördats utan att brotten upp ochnågon blir åtalad. Paramilitära grupper och religiösafanatiker synes få agera utan att myndigheterna kraftfulltingriper.Den tillkännagav premiärministerTansu Ciller en rad åtgärder för att intensifierasäkerhetsoperationer som skulle omintetgöra den kurdiskaseparatismen. Premiärministern krävde förstärkning av deturkiska specialstyrkorna och uttalade att de skulle tränasför att kunna använda samma metoder som gerillan.I början av januari detta år har utförts räder mot byardär invånarna har samlats och utsatts för hot, kränkningarsamt fått sin egendom och sina husdjur förstörda. I flera fallhar tortyr förekommit i samband därmed enligt rapporterfrån Amnesty International.Pressens frihet att rapportera om dessa grymheter harvarit under attack från regeringen. Journalisterutsätts för åtal, arrestering och tortyr. avtidningen existens har sex avjournalisterna blivit mördade under omständigheter somtyder på inblandning av säkerhetsstyrkorna. Den 9 och 10dec 1993 arresterades enligt Amnesty Internationalomkring 150 personer som arbetar för denna tidning. Arkivoch disketter beslagtogs. Tidningens ansvarige utgivareFahri Ferda som släpptes berättaratt han och hans medfångar utsatts för tortyr.En annan sida av regimens offensiv är att försvåraförsvarsadvokaters och MR-aktivisters arbete. Sextonadvokater kvarhölls i gendarmerietshögkvarter i och förhördes utan möjlighet attkommunicera med yttervärlden.Vid de s.k. Sivashändelserna brändes 37kulturellt aktiva personer inne i ett hotell på grund av enmordbrand som synes ha anlagts av religiösa fanatiker utanatt myndigheterna effektivt ingrep.Den islamiska fundamentalistiska organisationenHizbollah synes särskilt rikta in sina aktioner mot kristnakurder och assyrier.Den kurdiska organisationen terror är väl känd.Den 4 november angrep denna organisation turkiskarepresentationskontor och affärskontor i flera europeiskaländer. Terrorattacker har också utförts mot turistorter iTurkiet i syfte att skada turistnäringen.De allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter som skeri kan emellertid inte försvaras med hänvisning tillkamp mot terrorismen. Oskyldiga människor blandcivilbefolkningen drabbas i stor omfattning.Världssamfundet får nu inte spara någon möda för attförhindra det upptrappade våldet i . Alla åtgärderför att stoppa de allvarliga brotten mot de mänskligarättigheterna i ligger helt i linje med de beslut somfattades på FN:s andra världskonferens om mänskligarättigheter som avhölls i den 14--25 juni 1993.En fredlig lösning på konflikten är nödvändig. Dedjupgående motsättningarna i det turkiska samhället kan iannat fall permanentas för lång tid.Sveriges regering bör verka för att vapenvila ochförhandlingar mellan alla berörda parter kommer till stånd.Svenskt stöd till eventuell medling i konflikten börövervägas.I bör begära engranskning av hur avtalet mellan och Turkietom de mänskliga rättigheterna följs.Sverige bör i FN och i ministerkommittéverka för att kränkningarna av de mänskliga rättigheternainklusive förföljelsen av assyrierna upphör i . Denhögkommissionär för mänskliga rättigheter somgeneralförsamlingen beslutat om och generalsekreterarenska utse bör ges i uppdrag att granska kränkningarna ochsärskilt hur minoriteternas rättigheter respekteras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör verka förvapenvila och medling i konflikten i ,2. att hos regeringen begär att den iEuroparådets ministerkommitté begär en granskning av huravtalet mellan och om de mänskligarättigheterna följs,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör verka för attFN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna skallges i uppdrag att granska brotten mot de mänskligarättigheterna i och särskilt uppmärksammaminoriteternas situation.