mot · GH02Ub638 · 1994-01-25 00:00:00 — Etablerandet av genomsamgåendet mellan högskolorna i /ochÖstersund har förbättrat förutsättningarna för en positivutveckling av högskoleverksamheten inom Mitthögskolansnärregion, nämligen och länsamt norra . Samgåendet mellan de tvåhögskolorna måste också i ett nationellt perspektiv ses somett intressant initiativ till förnyelse av det svenskahögskolesystemet. En sådan förändring borde därför ocksåresursmässigt uppmuntras. Som redovisas längre framinnebär nuvarande treårsbudget för grundläggandehögskoleutbildning snarare motsatsen.Den region inom vilken primärt verkarstår inför stora utmaningar till följd av både strukturella ochkonjunkturella förändringar. Industrin har differentieratsnågot men är fortfarande högst beroende av ett fåtalbasnäringar. Näringslivet är delvis starkt exportinriktat,vilket gör det särskilt beroende av konjunkturförändringar.Inom den offentliga sektorn sker också strukturellaförändringar, liksom besparingar, som ofta påverkarsysselsättningen i negativ riktning. Arbetslösheten har desenaste åren legat högre än riksgenomsnittet. Det kanskeallvarligaste i utvecklingen är den mycket svagabefolkningsökningen som för del t.o.m.innebär befolkningsminskning.I detta sammanhang kan också nämnas att antalethögskoleutbildade i regionen är lägre än riksgenomsnittet.Mot bakgrund av ovan redovisade förhållanden framstårdet som nödvändigt att kraftfulla åtgärder vidtas för attstärka infrastrukturen. Därvid är inte minst en förstärkningav den högre utbildningen en angelägen åtgärd.Det resurstilldelningssystem för grundläggandehögskoleutbildning som började gälla den 1 juli 1993innebär att högskoleenheterna får ersättning för redovisadehelårsstudenter (studentpeng) och för de helårsprestationersom de studerande åstadkommer (ersättning förhelårsprestationer). Den totala intäkten för en högskola iform av studentpeng och ersättning för helårsprestationerfår inte överstiga ett av statsmakterna fastställt högstabelopp, benämnt takbeloppet. Statsmakterna bestämmergenom takbeloppen den maximala ekonomiskaomfattningen av olika högskoleenhetersgrundutbildningsverksamhet. Genom takbeloppetpåverkar statsmakterna således i avgörande gradutvecklingen av olika högskoleenhetersgrundutbildningsverksamhet.I proposition 1992/93:169 om högre utbildning för ökadkompetens lämnade regeringen förslag tilltreårsbudget för tiden /94--1995/96. Förslagetgodkändes senare av . I det presenteradeförslaget till budgetproposition följer regeringen vad gällertakbeloppen i allt väsentligt den tidigare fastlagdatreårsbudgeten.För del innebär gällande treårsbudgetatt den ekonomiska ersättningen för grundläggandehögskoleutbildning maximalt framt.o.m. 1995/96 skulle kunna öka med eller jämfört med /93. För mer än hälftenav de mindre och medelstora högskolorna liggermotvarande procentuella ökning på . Den 6-procentiga ökningen förMitthögskolan innebär en årlig ökning med 2 %.Detta kan jämföras med att högskolan iSundsvall/haft en årlig genomsnittlig ökning på drygt20 % och att högskolan i under samma periodockså haft en kraftig ökning av grundutbildningsanslagen.Den nu liggande treårsbudgeten innebär att den obalanssom finns, både mellan södra och norra och södraNorrland och övriga när det gäller resurser förhögskoleutbildning, kommer att förstärkas. Med hänsyn tillden betydelse som högskoleverksamheten har förutvecklingen i en region är detta allvarligt.Det nya resurstilldelningssystemet innebär radikaltändrade planeringsförutsättningar för högskoleenheterna.Våren 1993 gjordes beräkningar som visade att antaletstudenter och helårsprestationer /93omräknat enligt det nya resurstilldelningssystemet skulle geMitthögskolan ca mindre än vad som faktiskt tilldelades enligt detäldre tilldelningssystemet. Detta innebär att högskolanskulle behöva ta emot flera studenter för att inte fåminskade resurser 1993/94. Fler studenter skulle krävas föratt nå takbeloppet. Högskoleledningen uppmuntradedärför institutionerna att kraftigt öka intaget av studenter1993/94.I den förenklade anslagsframställning som skulle avges iseptember 1993 uppmanades högskoleenheterna attkommentera huruvida man beräknade under- elleröverstiga takbeloppet under den just inleddatreårsperioden.Mitthögskolan anmälde i sin framställning att desamlade effekterna av samgåendet och ett nyttresurstilldelningssystem var svåra att överblicka. Utifrån dåkända förhållanden föreslogs därför ingen förändring avtakbeloppen, men högskolan önskade återkomma om lägetförändrades radikalt.I mitten av november 1993 var den första fullständigaprognosen för intäkter från studentpeng och ersättning förhelårsprestationer för /94 klar. Prognosenvisade att intäkterna beräknades uppgå till , vilket är över det takbelopp som fastställts förMitthögskolan.Mot denna bakgrund anmälde högskolan tillutbildningsdepartementet behovet av en kraftig ökning avtakbeloppet /95. Planerade takbelopp för de tvånärmast följande budgetåren, resp.178,, är hämtade från regleringsbrev /94.Sker ingen förändring av beslutade takbelopp ochprognosen /94 skulle hålla innebär det attMitthögskolan måste minska utbildningsutbudet de tvåkommande åren jämfört med innevarande år. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att takbeloppet (exkl. hyrespeng)för budgetåren 1994/95 och 1995/96 höjs från177,till resp. från178,till .