mot · GH02N281 · 1994-01-25 00:00:00 — En bra näringspolitik måste bidra till följande mål:Ekologiskt hållbar produktion Förnyelse och utvecklingav olika näringar Utveckling i hela landet Arbete åtbåde män och kvinnor Arbete för både låg- ochhögutbildade.Vi kommer i anslutning till regeringens aviseradeproposition om regionalpolitiken att utförligt redovisa vårsyn på stöd till glesbygdsnäringar. I andra motioner tar viupp stöd till kvinnor och kompetensutveckling i svensktnäringsliv.Det behövs förvisso tillväxt i svensk ekonomi för atthäva den extremt höga arbetslösheten, men det ärnödvändigt att denna tillväxt uppnås på ekologiskt anpassatsätt.Världen befinner sig på den brantastetillväxtkurvan i historien. Under detta århundrade harvärldens befolkning tredubblats, den ekonomiskaaktiviteten ökat 20 gånger, förbrukningen av fossilabränslen 30 gånger och den industriella produktionen 50gånger. Detta har gett många länder ett välstånd som dealdrig upplevt förr, även om välståndet varit ojämntfördelat. Men en stor del av detta överflöd har lånats avkommande generationer och den branta tillväxtkurvaninnebär ett ständigt ökande hot mot själva möjligheten attleva på jorden. Detta påpekas numera av en samstämmigkör av miljödebattörer och sägs bl.a. av EG-kommissioneni förslaget till nytt handlingsprogram för miljön.Denna insikt måste också prägla all svensk politik ävenefter en djup lågkonjunktur med extremt hög arbetslöshet.Mildrade eller uppskjutna krav på miljöstörande ellerenergikrävande produktion är inte förenligt med ett sådantsynsätt och undergräver det omvandlingstryck som krävsför att åstadkomma nödvändiga förändringar. Vi delar slutsats, att ''snarare än att försämrakonkurrensförmågan kan skärpta miljökrav faktiskt ökadenna genom att utlösa tekniska förbättringar ochinnovationer''.Företagen måste ta hänsyn till miljön. För företag ochenskilda handlar det om att bekämpa resursslöseriet.Företagen måste se över sina energi- och råvaruuttag och desom inte prioriterar miljön kommer att försvinna.Forskning för nya produkter måste ha resurssnålhet somledstjärna. Råvaru- och materialbalanser måste upprättasoch livscykel- och kvittblivningsspecifikationer måste göras.Allt måste utmynna i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de produkter man villproducera. Detta skall vara lika naturligt som att göra envanlig ekonomisk kalkyl.Målet måste vara att inlemma industrisamhället i ettfungerande ekologiskt system. Tillväxt kan innebäraförnyelse av industrin och kan leda till miljöförbättringaroch ökad livskvalitet men kan också skapa en störremiljöförstörande enskild konsumtion.Svensk industri står inför flera krävande utmaningar:att förändra industriproduktionen i ekologiskt hållbarriktning.att ta till vara möjligheterna för tillväxt inomområdet miljöteknik.att ställa om produktionen frånlinjär till cirkulär. Utsläppen från industrin måste nerytterligare. De verksamheter som inte klarar miljökravenmåste avvecklas och ersättas med nya.Vi kräver att regeringen lägger fram konkreta förslag påhur ekologiskt anpassad tillväxt skall främjas. Vi föreslår attmedel från miljöavgifter fonderas för att skapaarbetsplatser i nya miljövänliga verksamheter.Från vaggan till gravenDet är hög tid för industrin att satsa på förebyggandemiljöarbete. Från -vaggan - till - graven-tänkande måsteprägla produktionen. När man gör en teknikförändringmåste man förutse konsekvenserna på alla områden, intebara de tekniska och ekonomiska.Varje investering måste föregås av en allsidigmiljökonsekvensutredning. Man skall följa upp sin produktoch till och med ställa krav på sina ev. underleverantörer attde lever upp till företagets miljöprogram.Det måste till ett samarbete mellan myndigheter,miljöorganisationer, fack och industri. Den övervakandeprocessen måste kompletteras med externa miljörevisorersom kan ge information till bl.a. allmänheten om hur detstår till med miljön i företaget. Vi anser att frågan omexterna miljörevisorer bör utredas särskilt med inriktningpå de små och medelstora företagens behov och problem.Miljöteknik, en tillväxtbranschDen globala marknaden för miljöteknologi kommerenligt en rapport från att ha en tillväxt på perår . Marknaden hade 1990 ettårligt värde på ca och kommer att ökatill . I dessa siffror ingår baradirekt miljöanknutna varor och tjänster, som utrustning föravloppsrening, behandling av miljöfarligt avfall, med mera.Det mycket större behovet av miljövänligt utformadgrundläggande industriell utrustning eller skapande av nyaindustrier kan troligen värderas till miljarder dollar.På en rad områden har möjlighet att bli ettledande land när det gäller miljöanpassad produktion. Detgäller utveckling av kollektiva färdmedel, en mermiljöanpassad bil och utveckling av elektroniskakommunikationsmedel, men också miljövänliga bränslen.Behoven av investeringar i ny miljövänlig teknik ochanläggningar inom i stort sett alla områden är gigantiskaockså i . Svenska företag kan göra viktiga insatserför att bygga upp det nya omfinansieringsfrågorna kan lösas. Regeringen bör göra ensådan översyn av reglerna för exportfinansiering att svenskaföretags riskfyllda satsningar på bl.a. miljö- ochinfrastrukturprojekt i östra underlättas.I länder som och satsar man stort,framsynt och långsiktigt på miljöteknikområdet. Vi bör iSverige för att inte hamna på efterkälken inom dengigantiska marknad som finns inom både miljöteknik ocharbetsmiljöteknik satsa på stora nationella program därman kan samla storföretag, småföretag, entreprenörer,innovatörer, universitet, med flera aktörer tillgemensamma långsiktiga och uthålliga projekt.Vänsterpartiet föreslår sådana program.Satsa på utvecklingSverige har halkat efter övriga när detgäller andelen högteknologiska produkter som tillverkas ilandet. För att radikalt ändra detta krävs att samspeletforskning--utveckling--produktion fungerar smidigt. Det ärockså nödvändigt att kompetensen både höjs och breddasinom näringslivet och att arbetsmiljön ocharbetsorganisationen ständigt förbättras.FramtidsfondFör att utveckla svenskt näringsliv och vårdadevalveringen föreslår att en framtidsfondinrättas.Denna nya framtidsfond skall finansieras genom dels enhöjning av arbetsgivaravgiften från den 1 juli1994, dels genom att ''vårda'' den devalvering som kronansdepreciering har inneburit genom att ta in de övervinstersom väntar bokslut för speciellt exportföretagen.Fonden skall ha till uppgift att bidra till denkraftansträngning som kommer att krävas av svenskalöntagare och svenska företag för att restaureraarbetsmarknaden och göra svenska företagkonkurrenskraftiga i en alltmer konkurrensbenägenomvärld.Det innebär att industri- och tjänsteföretag såväl somoffentlig sektor skall kunna använda medel ur fonden för attöka kompetensen, förändra arbetsorganisationen, utvecklatekniken osv.De medel som flyter in kan till användas lokalt påden enskilda arbetsplatsen och till fördelas genom encentral fond med uppbyggnad som den nuvarandearbetslivsfonden.InnovationerSvenska företag fångar inte upp nya FoU-intensivaprodukter. Svenska uppfinningar utvecklas i allt större gradutanför landet och av utländska företag. Uppfinnare på destora företagen får endast en bråkdel av den vinst som derasuppfinningar genererar, och fristående uppfinnare, som villutveckla sina produkter, har svårt att göra det i Sverige.Villkoren för uppfinnare måste förbättras. får inte minskas. Vi anser attinnovationsutredningens förslag på många områden ärtänkvärda och välkomnar regeringens utfästelser om ökatstöd till innovationer. När det gäller slutgiltig utformningoch finansiering återkommer vi i anslutning till denaviserade propositionen.Vi vill också understryka behovet av import av teknikoch uppfinningar. Allt behöver inte uppfinnas i !SmåföretagenSmå och medelstora företag har en central roll i svensktnäringsliv. av alla företag har färre än 200anställda. I takt med att storföretagen internationaliserasalltmer kommer de små företagens betydelse för Sverigesframtid att öka.En viktig del av det marknadsekonomiska systemet äretablering av nya företag. Om det är fler anställda i nyaföretag än i nerlagda fungerar systemet väl på detta område.I ett modernt industriland krävs en successiv strukturellanpassning av industrin och att hänsyn tas till denförändrade omvärlden. Ökningen av sysselsättningen skerfrämst i småföretagen, och vid snabba förändringar iomvärlden kan de snabbt ställa om sig och möta nya krav.Nya produkter föds ofta och förverkligas i småföretagen.Det är därför viktigt att näringspolitiken stimulerarbildandet av nya företag och utvecklingen av små ochmedelstora företag.SmåföretagspolitikenDet finns en bred enighet om att små och medelstoraföretag kommer att spela en central roll i utvecklingen avden svenska ekonomin. Det räcker t.ex. att varje sådantföretag utanför jordbrukssektorn anställer en nymedarbetare för att den öppna arbetslösheten helt skallförsvinna! Det finns också i samtliga partier en uppriktigsträvan att förbättra villkoren för dessa företag.Regeringen har emellertid gjort ett svårt fel. I stället föratt bygga på denna samsyn och utveckla en framåtsyftandeoch hållbar småföretagarpolitik har man fallit för frestelsenatt ideologiskt profilera sig i nyliberal riktning.Utgångspunkten har varit att avveckla statligaverksamheter, att avreglera, privatisera och sänka skattenför kapitalägare. Regeringen har också genom att vidga desociala klyftorna i samhället bidragit till att skärpamotsättningarna mellan arbetstagare och företagare. Deskärpta motsättningarna i samhället leder med storsannolikhet till minskad förståelse för småföretagandetsvillkor.Ideologiska låsningar även på andra områden harmotverkat en politik i småföretagarnas intresse. Regeringenhar av ideologiska skäl inte kunnat agera fullt ut sombankägare för att genom aktiv konkurrens minskaräntegapet och öka bankernas benägenhet att låna ut tillsunda affärsprojekt. Man har också av ideologiska skälavvisat förslag om att stimulera inhemsk efterfrågan. Ävendetta har skadat de små och medelstora företagen.För att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen ochen hållbar utveckling behövs en småföretagarpolitik sombygger på breda majoriteter och inte på ideologiskalåsningar. Inslag i en sådan politik bör vara sänkt ränta,minskat räntegap, åtgärder för att få bankerna att låna uttill sunda affärsprojekt mot rimliga säkerheter. Det behövsockså ytterligare satsningar på forskning och utveckling försmåföretag; stimulans av teknik- och kunskapsöverföring;särskilda branschprogram och stöd till samarbete mellanföretag med sikte på internationella marknader. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Verkstadsindustri/UnderleverantörerKraven på underleverantörer har skärpts under detsenaste decenniet. Storföretagen kräver perfekta produkteroch exakta leveranser. Man har också pressat priserna hårtoch hotat med billigare utländska konkurrenter. Mångaunderleverantörer klarar inte detta och man är hårt bundentill ett eller få stora företag. Krisen i bilbranschen har slagithårt mot många små och medelstora företag, som är heltberoende av leveranser till och . Det är viktigtatt näringspolitiken underlättar överlevnaden ochutvecklingen i underleverantörsledet. Den s.k. VT-delegationens tvååriga arbete har på uppdragutvärderats av ILAB (i ). Sammanfattande slutsatser är att de storaprojekten varit mycket framgångsrika och gett nyaprodukter och metoder som haft godasysselsättningseffekter. De mindre projekten är av flera skälsvårare att värdera. Vår slutsats är emellertid att VT-delegationen skall få återuppta sin verksamhet och breddaden till att gälla små och medelstora företag inomverkstadsindustrin som helhet. För detta behövs ett anslagpå 50 miljoner kronor.Det kooperativa företagetProducent- och konsumentkooperativa företag kanförväntas få ökad betydelse . Med tanke påspeciella förutsättningar som gäller för kooperativaföretagsformer bör dessa ägnas större uppmärksamhet inäringspolitiken. Vi kommer också att återkomma tillkooperativa företag i anslutning till den regionalpolitiskapropositionen.RiskkapitalsituationenFöretagen är beroende av att kapitalförsörjningenfungerar tillfredsställande. Bank- och finanskrisen har fåtttill följd att bankerna är överdrivet försiktiga med sinutlåning. Detta har i sin tur medfört onödiga konkurser.Kreditsystemet måste börja fungera på normalt sätt igen.Staten bör direkt som bankägare och indirekt viabankstödsnämnden kräva att bankerna bedriver normalutlåning till företagen och att de inte genom ett storträntegap låter kunderna betala bankkrisen.Det har fattats beslut omriskkapitalbolag och inrättande av Industri- ochnyföretagarfonden och förändring av till regionala utvecklingsbolag ochmoderbolag. Det är för tidigt att bedöma effekterna avdessa förändringar, men det är viktigt attutvecklingsfondernas kompetens bevaras och att manundviker tempoförluster vid omorganiseringen. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.För att ytterligare öka tillgången på riskvilligt kapitalanser att AP-fonderna bör få möjlighet attplacera ytterligare i aktier,företrädesvis i små- och medelstora företag. Detta börriksdagen ge regeringen tillkänna.Samarbete för småföretagInför ikraftträdande saknar ofta de småföretagen resurser för att kunna konkurrera påEuropamarknaden. De stora företagen kan ha egnaförsäljningskontor inom EG. Det har inte de små resursertill. Staten bör ta initiativ till att det över hela landet bildasnätverk där småföretag kan samarbeta om försäljning,dataservice, forskning och utveckling.Statliga företagVänsterpartiet vill ha ett näringsliv med olikaägarformer, privat, kooperativt och samhällsägt. Detsvenska näringslivet domineras av starkt koncentreratprivat ägande. Statligt ägande kan vara en rimlig motvikt tilldenna privata maktkoncentration. Statligt ägande är främstmotiverat inom strategiska sektorer av näringslivet.Ägandet bör vara aktivt. Anställda i statliga företag kräverinflytande över sina arbetsplatser, men de kräver ocksåengagerade och aktiva ägare. och bolag somVattenfall och bör förbli statliga och utvecklas i rollensom kraftcentra för teknologisk utveckling.Regeringen har ingen förståelse för statligt ägande. Denvill sälja ut i första hand 35 namngivna statliga företag,däribland stora delar av den svenska basindustrin.Regeringen har också fått bemyndigande attsälja ut dessa företag när och på det sätt man finnerlämpligt. Utförsäljningen av och förskräcker.Den var en extremt dålig affär för staten och fördelningenav aktierna har dessutom varit djupt orättvis.Vänsterpartiet avvisar denna utförsäljningspolitik. Vimotsätter oss den aktuella försäljningenav den statliga skogskoncernen. Nordbanken, som ocksånämnts som försäljningskandidat, bör enligt vår uppfattningtills vidare förbli i statlig ägo och ägandet i Pharmaciabibehållas.Vi anser det självklart att skall höras vid varjestörre förändring av statens ägande och att riksdagensbemyndigande därför skall återkallas.Näringspolitik -- anslagsfrågorStöd till småföretagVänsterpartiet anser att det fortsatt är motiverat medselektiva stöd till småföretag. Uppfinnarverksamhet,design, innefattande stöd till Form i , kvinnligtföretagande och ansträngningar att öka kompetensen ismåföretag bör få ökat stöd. Försöket medprojektanställning av civilingenjörer i småföretag börfortsätta. För detta anslår vi utöverregeringens förslag till småföretagsutveckling m.m.Teknisk forskning och utveckling m.m.Teknisk forskning och utveckling är grundläggande förförnyelse av svenskt näringsliv. har avsatt ettutrymme på utöver regeringens förslag förhuvudsakligen teknisk forskning och utveckling. 50 000 000kr av dessa skall användas för ett nytt program för FoU ochproduktutveckling inom svensk livsmedelsindustri, förexport och ökad konkurrensförmåga. Av naturliga skäl börtyngdpunkten ligga på sydsvensk livsmedelsindustri. Stödtill träteknisk forskning tas upp i annan motion. NUTEKbör i övrigt uppdras att återkomma med förslag hurbeloppet i övrigt skall användas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bra näringspolitik,2. att hos regeringen begär förslag om hurekologiskt anpassad tillväxt skall främjas enligt vad imotionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag på hurmedel från miljöavgifterna kan fonderas för nyaarbetstillfällen,4. att hos regeringen begär en utredning omexterna miljörevisorer enligt vad i motionen anförts,15. att hos regeringen begär en översyn avreglerna för exportfinansiering enligt vad i motionenanförts,6. att hos regeringen begär förslag på programom miljöteknik enligt vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtidsfond,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagen ochsmåföretagspolitiken,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativt företagande,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kapitalförsörjningen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AP-fonderna,12. att av regeringen begär förslag om attutveckla nätverk för småföretagen enligt vad i motionenanförts,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga företag,14. att beslutar återkalla bemyndigandet vadgäller regeringens rätt att sälja statliga företag, enligt vad imotionen anförts,15. att till /95 till utveckling av småföretag anslår utöver vad regeringen föreslagit enligt vad imotionen anförts,16. att till industriell utveckling inomverkstadsteknikområdet för /95 anslår till ett nytt anslag för VT-delegationensverksamhet, enligt vad som sägs i motionen,17. att till teknisk forskning och utvecklingm.m. för /95 anslår utövervad regeringen föreslår fördelat enligt vad som sägs imotionen.