mot · GH02L203 · 1994-01-25 00:00:00 — Aktiekapitalet skall fungera som ett skydd för bolagetsborgenärer, d.v.s. anställda, leverantörer, kreditgivare m.fl.Det fyller också en viktig funktion i skattehänseende, vilketvar ett av de viktigaste motiven då minimikapitalet föraktiebolag höjdes från till (prop.1973:93).Från och med den 6 juni 1973 ålades alla nybildadeaktiebolag ett aktiekapitalkrav på minst 50 000 kronor.Detta belopp motsvarar i dagens penningvärde ca 275 000kronor.Publika och privata aktiebolagAktiebolagskommittén föreslår i ett i oktober 1992avlämnat delbetänkande (SOU 1992:83) med hänvisning tillutvecklingen inom EG att den svenska lagstiftningen skalltillhandahålla två alternativ för den som önskar drivaverksamhet i bolag utan personligt betalningsansvar förbolagets förpliktelser. Förslaget innebär att engränsdragning föreslås ske med hänsyn till rätten att inbjudaallmänheten att teckna eller förvärva aktier och andravärdepapper som bolaget ger ut. För de bolag som ska hadenna rätt föreslår kommittén beteckningen ''publikaaktiebolag'' medan övriga bolag betecknas ''privataaktiebolag''.Kommitténs förslag innebär också att aktiekapitalet i ettpublikt aktiebolag skall uppgå till minst en miljon kronor.Så långt är kommittén enig i sina ställningstaganden.Vad sedan gäller aktiekapitalet i privata aktiebolagföreslår emellertid en majoritet av kommittén attaktiekapitalet bara skall behöva räknas upp till 100 000kronor (jfr penningvärdesförsämringen enligt ovan). De tvåsocialdemokratiska ledamöterna reserverar sig till förmånför ett minsta aktiekapital i privata aktiebolag på 200 000kronor. För denna linje uttalar sig också en av kommitténssakkunniga -- en auktoriserad revisor med lång erfarenhetav förhållandena i svenska aktiebolag.Skälen för reservanternas förslag till minimikapital ärsynnerligen starka. Den praktiska erfarenheten, inte minstunder lågkonjunkturer, visar att det krävs ett relativt storteget kapital i företag. Den skärpta kreditgivningen har letttill att finansieringen av verksamheten ofta sker medfrämmande kapital, såsom leverantörs-, bank- ochskattekrediter. Förutom höga kostnader och risker förfinansiärerna, leder detta till att företaget blir mycketkänsligt och sårbart för bl.a. konjunktursvängningar ochförr eller senare uppkommer en kris för företaget.Undersökningar visar att hade av alla nystartade företag (inkl. enskildanäringsidkare) ett startkapital av (Nyföretagande i , SIND 1991:6).Ett högt egetkapital innebär ett bättre skydd för borgenärerna.Etthögt eget kapital höjer tröskeln för ekonomisk brottslighet.De senaste årens utveckling i näringslivet , med bl.a. endramatisk ökning av antalet konkurser, visar attaktiekapitalet har en viktig funktion att fylla. Starka skältalar för att det inte får urholkas på sätt som skulle ske omuppräkningen av minimikapitalet stannade vid 100 000 kronor.Totalt gick drygt 21 000 företag i konkurs under 1992.Det är en ökning jämfört med och motsvarar 85 företag per dag.Totala antalet konkurser 1992 var högre än 1982 och högre än medelantalet konkurser 1982--1991. Särskiltpåtaglig är ökningen av antalet konkurser bland mindreföretag. I denna grupp spelar också mindre aktiebolag enframträdande roll.Bakom konkurserna döljer sig i många fall avanceradekonomisk brottslighet. Från allt fler håll höjs röster för attkomma till rätta med denna brottslighet. Det är också välkänt att aktiebolaget med dess befrielse från personligtbetalningsansvar är ett av många instrument som kananvändas för ekonomisk kriminalitet. Rikspolisstyrelsenoch Riksåklagaren överlämnade enutredning till regeringen i vilken man pekar på dessaomständigheter och bl.a. lyfter fram behovet av ett höjdaktiekapitalkrav.Kravet på enbart i aktiekapital i privataaktiebolag är synnerligen lågt i ett internationelltperspektiv. Ett närliggande och mycket relevant exempel ärDanmark, där kravet för inte länge sedan höjdes till 200 000danska kronor för anpartsselskab och till föraktieselskab.Lagutskottet avstyrker i bet. 1992/93:LU40 bifall till entidigare motion med krav på höjning av minimikapitalet iaktiebolag under hänvisning till att ''överväganden av de imotionen aktualiserade spörsmålen sker i olikasammanhang.'' Bl.a hänvisas till att förslag till lagstiftning idessa frågor ska föreläggas under hösten 1993.Mot bakgrund av det ökade antalet konkurser somuppenbarligen har ett samband med ett alltför lågtkapitalkrav i aktiebolag och då regeringen ännu inteförelagt aviserat förslag i frågan är ett uttalandefrån sida nu i allra högsta grad påkallat. Vi yrkarsålunda att hos regeringen begär förslaginnebärande att minsta aktiekapital i privata aktiebolagskall fastställas till åtminstone . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omfastställande av minsta aktiekapital i privata aktiebolag tillåtminstone .