mot · GH02Bo305 · 1994-01-25 00:00:00 — är ett bra landskap att leva i. Det har eninternationell atmosfär och en stark lokal kultur.Att landskapet en gång tillhörde kan förklaramycket av det skånska kynnet. är i behov avkraftfulla utvecklingsinsatser.En regional, politisk och folklig mobilisering iorganiserade former skulle skapa en skånsk slagkraft tillfördel för hela Sverige.Skånes problem kan lösas men det kräver en helhetssynoch en insikt i vad betyder för liberal utgångspunkt finns anledning att välkomnaidéer om nya regioner i framtidens . De bygger påtvå grundläggande liberala principer, internationalism ochnärdemokrati. Genom ett utbyggt EU-samarbete minskarnationsgränsernas betydelse. Människor, företag ellerområden kan samverka med utgångspunkt frångemensamma intressen utan att nationella gränser hindrar.Svenska län småI ett EU-perspektiv är de svenska länen små. Till ytankan en del svenska län visserligen hävda sig gentemoteuropeiska regioner. Befolkningen är dock i allmänhetväsentligt större i de nuvarande EU-ländernas regioner.Det finns starka demokratiska, ekonomiska ochpraktiska argument för att en framtida svenskaregionindelning skall bygga på andra områden än dagenslän. Kommunikationer, näringsliv, utbildning,samarbetsbehov med mera har onekligen förändrats en delsedan 1600-talet. Statliga myndigheter, större företag medflera har ofta en egen indelning som ofta inte följerlänsgränserna.I ett framtida mer ekonomiskt och kulturellt integreratEuropa blir konkurrensen mellan olika områden skarp. Detgäller då att mobilisera de egna resurserna för att uppnåbästa möjliga utveckling. Tillgången på högre utbildning,bra kommunikationer, god miljö, tillgång till sjukvård, välfungerande social service som barnomsorg och kulturellvitalitet är exempel på faktorer som avgör var människorvill bo och näringslivet etablera sig i framtiden.När nationalstat och parlament förlorar i makt ochinflytande till överstatlig nivå, är det naturligt att både denlokala och regionala nivån blir starkare, vilket ligger väl ilinje med EG:s s.k. närhetsprincip, dvs. att besluten skallfattas på lägsta möjliga effektiva nivå.Det finns många frågor som inte behöver avgöras iriksdagen, medan andra frågor inte kan lösas av enskildakommuner. Behovet av en beslutsnivå på regional nivå blirallt tydligare; bl.a. problemen med de s.k.storstadsförhandlingarna visar detta.Det nationella perspektivet måste med nödvändighetsvepa över ett brett område, som gör beslutsprocessen oftaineffektiv och byråkratisk. Den kommunala kompetensen åandra sidan är i många fall alltför snäv. Det rör t.ex.omfattande investeringar inom infrastrukturen som vägaroch järnvägar, regionalpolitik, högre utbildning, turism,kultur, övergripande regional planering ochspecialistsjukvård. Ett annat område som i visat sigbehöva ökande regional samverkan är t.ex. den polisiäraorganisationen.Ett SkåneTankarna på ett samlat med starkare regionaltinflytande har alltid varit starka. är ett splittratlandskap med 3 landsting, 2 länsstyrelser, 33 kommuner, , 2 kommunförbund ochett otal mellankommunala lösningar.Denna regionala röra har givit grogrund förett destruktivt by-tänkande. Men verkar lyckligtvis en nyanda ha spritts över hela regionen, ochsamverkansformerna börjar nu ta allt fastare konturer.Bristerna inom infrastrukturen och den kommandeÖresundsbron har frammanat bättre samordning och störreregional samsyn, även om tankarna på en störresjälvständighet gentemot centralmakten i levtlänge i . Men det som har förlöst debatten ärdiskussionen om EU, det gränslösa och de alltstarkare regionerna. Kraven på samverkan inom ochden södra landsdelen har också varit påtagliga frånnäringslivet. Sydsvenska handelskammaren har dessutomgått i bräschen för regional samverkan övernationsgränserna, bl.a. i form av det nyuppväckta Hansa-förbundet.De båda landstingen i län och Malmöhuslän begärde tillsammans med hosregeringen att skulle få bli en friregion och att enform av skånskt parlament med samordnande ansvar för enrad verksamhetsområden skulle inrättas som liggerunder länsstyrelserna, landstingen, skilda regionala ochmellankommunala organ.Nuvarande länsstyrelser kan avvecklas, landstingenupphöra och en mängd regionala och mellankommunalaorgan kan sammanföras under det nya Skåne-parlamentet.Statligt utredandeUnder presenterades en statligutredning om regionala roller. Dess viktigasteförutsättningar var den allt starkare internationellaintegrationen, kravet på en näringspolitik för hållbarutveckling, behovet av förändringar i den statligaförvaltningen och möjligheterna till gränsöverskridandesamarbete inom kommuner och landsting.Utredaren hade att belysa hur de regionalasamarbetsmönstren kan behöva utvecklas. Han valde attpresentera tre olika alternativ för uppbyggnad av denoffentliga verksamhetens regionala nivå.Det första alternativet innebär att staten harhuvudansvaret för de regionala utvecklingsfrågorna.Länsstyrelsens roll som sammanhållande regionalt organstärks och länsförvaltningen utvidgas till fler områden.Länsstyrelsernas lekmannastyrelser avskaffas. Landstingenberörs inte direkt.Det andra alternativet betyder att kommunerna isamverkan får ansvaret för de regionala frågorna.Landstingen avvecklas. Länsstyrelserna finns kvar med iprincip nuvarande omfattning och inriktning.Enligt det tredje alternativet bildas ett nytt regionaltfolkvalt organ. Det får sina uppgifter från dagens landstingoch länsstyrelse. Utredaren anser att antalet regioner börvara färre än i dag.Regeringen utsåg därefter en parlamentariskregionberedning, som har öppna mandat att lägga framförslag om uppgiftsfördelningen mellan huvudmän ochnivåer. Beredningen har dock vissa grundläggandeutgångspunkter för sitt arbete. Det handlar omnärhetsprincip, demokratiska former, långsiktigt hållbarutveckling, den internationella utvecklingen m.m. Motbakgrund av det förslag beredningen slutligen fastnar förbör den administrativa indelningen på regional nivåövervägas.Regionberedningen hade också att ta ställning till dengemensamma skånska begäran om att få bedrivaförsöksverksamhet med förändrad regionaluppgiftshantering inom ett område som omfattar Skåne.Regionberedningen blev klar med sitt förslag underhösten 1993 rörande såväl som Skåne.Förslaget är nu ute på remiss.Beredningens förslag överensstämmer i stort med detankar som man kunnat nå enighet om i Skåne.Några huvudpunkter:Lagförslag omregionförbundInitiativ från regionernaFörsöksverksamhet, dock längst två mandatperioderIndirekt valt regionfullmäktige men ett direktvaltregionalt organGenerell lagstiftning, dvs. även andraregioner kan ansöka om försöksverksamhetGeografisktavgränsatRegionförbundets uppgifter: regionaltutvecklingsarbete, glesbygdsutveckling,näringslivsutveckling, utbildning, kultur, miljö ochkommunikationerRegionberedningens förslag är en kompromiss mellanolika viljeinriktningar. Förslaget innehåller därför ett flertaloklarheter och brister. Från liberalernas sida iSkåne har vi -- medvetna om kravet på enighet inomregionen och mellan de politiska partierna -- accepteratdenna kompromiss.Förutsättningen är dock helt klar från vår sida, att dettaregionala organ inte får permanentas. Den endamöjligheten att klara ett mer sammanhållet Skånemåste ske genom ett direktvalt regionalt organ -- ett Skåne-parlament. Länsstyrelserna måste effektiviseras och rollenrenodlas som statlig regional kontroll- ochtillsynsmyndighet. Så är det inte i det aktuella förslaget.Dessutom delar vi inte regeringens ambitioner vad gällerlänsstyrelsens roll rent allmänt i enlighet medbudgetpropositionen. Här verkar regeringen vara inne påatt stärka och koncentrera länsstyrelsernas roll -- helt emotde demokratiska önskemålen om mer regional demokrati,bl.a. mycket tydligt framförda av tre av regeringspartierna.Landstingen måste också avvecklas enligt vår regionalakraftsamling, och en rad mellankommunala organ likaså.Uppgifterna för det regionala organ som vi föreslårmåste bli mer omfattande och beskattningsrätt (indirekteller direkt) erhållas. I annat fall riskerar endast fåytterligare ett tandlöst, regionalt organ!Vår tveksamhet inför Regionberedningens förslag gördärför att vi ytterligare vill poängtera försökskaraktärensamt det självklara målet om ett direktvalt Skåne-parlament. Detta leder fram till att försöksverksamhetenendast bör pågå i en mandatperiod, dvs. fyra år.Sverige centralstyrtKoncentrationen av politisk, ekonomisk och massmedialmakt till är ett väsentligt problem i dagensSverige. Direktvalda regionparlament vore ett sätt attminska och decentralisera den offentliga makten.Härigenom skulle större utrymme ges för starkare regioneroch mer självständiga kommuner. Andra centralamaktcentra inom närings- och organisationslivet kanhärigenom stimuleras att följa efter.Låt gå föreSkåne är geografiskt, kulturellt, historiskt ochnäringsmässigt en väl sammanhållen region, som därförlämpar sig väl som ett försöksområde för ökat regionaltsjälvstyre.Skåne bör ges möjlighet till mer samlat och självständigtstyre -- ett som i ett senare skede kan utvecklas större sydsvensk region. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett administrativt och politisktsamlat ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medförändrad regional uppgiftshantering i .