mot · GH02Kr407 · 1994-01-25 00:00:00 — Folkbildningen har spelat en utomordentligt viktig rollända sedan demokratins genombrott. Den görbetydelsefulla insatser, inte minst inom välfärdsområdetgenom att fungera som banbrytare inom nyaverksamhetsfält eller genom att pröva nya metoder. samhälle kommer folkbildningen att ha tre roller; somfolkrörelseorgan, vuxenutbildare och kulturbärare.Folkbildningsarbetets huvuduppgift blir att stärkademokratin genom att bidra till att skapa en helhetssyn påtillvaron, men också att skapa värdegemenskap och minskaklyftorna i samhället. En demokratisk samhällsordningutgår från allas rätt till inflytande. Det kräver engagemangoch kunskap. Förutsättningen är kunniga och bildademedborgare. Människors aktivitet är en kvalitet i sig, ochaktiva medborgare är ett viktigt demokratiskt mål. Genomaktiva folkrörelser och ett brett folkbildningsarbete skaparvi dessa förutsättningar.1991 års folkbildningsbeslutEnligt den proposition (1990/91:82) som låg till grund för1991 års riksdagsbeslut skall folkbildningen vara fri, frivilligoch självstyrande. De grundläggande skälen till att stödjafolkbildningen är att den bidrar till en demokratiskgrundsyn och utveckling i samhället. Statsbidrag tillfolkbildningen motiveras av viljan att stödja en verksamhetsom syftar till att göra det möjligt för människor att påverkasin livssituation och skapa engagemang att delta isamhällsutvecklingen. Utbildningsklyftorna skall utjämnasoch utbildningsnivån i samhället skall höjas. Socialt ochkulturellt missgynnade grupper skall prioriteras. Särskiltinvandrare, handikappade och korttidsutbildade skalluppmärksammas.MålgrupperEn tydlig övergripande bild behöver skapas om hur olikahandikappgrupper får sina behov tillgodosedda. I dettaligger också arbetet kring hur kunskapsutveckling ochfortbildning kring handikappfrågor skall genomföras.Behovet av insatser inom invandrarområdet ökarkraftigt via folkbildningen. Invandrarna behöver kunskaperom det svenska samhället och det svenska språket för attkunna känna delaktighet och kunna delta i det politiskaarbetet för att ha möjlighet att påverka sin egen situation.Ökade insatser för kortutbildade och arbetslösa är andraprioriterade områden för folkbildningen.Ungdomsgenerationen är en angelägen målgrupp förfolkbildningsarbetet . Folkbildningen skall geungdomar redskap som hjälper dem att analyserasamhällsutvecklingen och öppna vägar till konstruktivametoder för att påverka den. De ungdomar som växer uppi har större möjligheter än tidigare generationer. Deär självständigare, mer allmänbildade och ofta mer mogna.Om vi vill att nästa generation skall ha större -- intemindre -- inflytande och mer ansvar, krävs att vuxna ger merav ansvar till ungdomar som de ger mer av sigsjälva i form av stöd, vägledning och förebilder. Unga måstefå vara med och ta ett större ansvar för de egna miljöerna,t.ex. skolan och fritidsgården. Det är viktigt att ökaungdomars inflytande och delaktighet. Det ärfolkbildningens uppgift att ge ungdomar möjligheter attbilda nya mötesplatser.En sund kulturpolitik måste garantera frihet ochmångfald. Detta gör det angeläget att stödja och stimulerade krafter i folkrörelser och bildningsorganisationer somengagerar sig i kulturverksamheten och gör den till en viktigfolkbildningsuppgift. Gamla hantverk och gamla kunskaperkan hållas vid liv. Verksamheten är en inkörsport till viktigasamtal, personlig utveckling och nyskapande, ettinstrument för utbyte mellan svensk och annan kultur ochen möjlighet att nå invandrare, handikappade, arbetslösaeller andra målgrupper som lätt ''hamnar utanför''. Det ärockså ett sätt att bevara kvinnokraft, kvinnokultur ochkvinnotradition.Regeringens budgetförslagVi kan konstatera att principen om en treårig budgetrammed ett samlat folkbildningsanslag med undantag för pris-och löneomräkning under de mellanliggande åren ejupprätthållits från statens sida. har särskildaanslag tillkommit som inneburit en viss kompensation förminskat grundanslag. Även detta år får folkbildningenenligt regeringens förslag vidkännas en nedskärning nu med100 miljoner efter det att löne- och prisomräkning skett.Sammantaget betyder detta att under den borgerligaregeringens tid så har statsbidraget till folkbildningenreducerats med närmare en halv miljard kronor.Vi anser att detta är otillfredsställande och enligt vårmening att det grundläggande folkbildningsanslaget inte fårförsämras ytterligare. Vi föreslår därför att riksdagenavvisar regeringens förslag till minskning av statsbidragettill folkbildningen med 100 miljoner kronor.Regeringen föreslår också ändrade utbetalningsrutinerav statsbidraget till folkbildningen. I stället för kvartalsvisaförskott blir det månadsvisa utbetalningar i efterskott.Förslaget medför i väsentlig grad ökad administration ochbyråkrati i när resurserna så väl behövs för direktaverksamhetsinsatser. En av målsättningarna medriksdagens beslut om folkbildningens framtid våren 1991var att förenkla statsbidragshanteringen ochadministrationen. Regeringens förslag om månadsvisautbetalningar i efterskott innebär det motsatta.Förslaget kan också innebära allvarliga konsekvenser förmånga studieförbundsavdelningar och folkhögskolor somfår likviditetsproblem och tvingas låna till löpandeverksamhet. /93 gjordes en förändring iutbetalningen av statsbidraget med motsvarandebesparingseffekt från statens sida. Kvartalsvisautbetalningar tillämpas fortfarande t.ex. till idrottensorganisationer. Vi föreslår därför oförändrad periodiseringav utbetalningen av statsbidraget till folkbildningen.Från folkbildningsanslaget har även förts bort538 som, av arbetsmarknadspolitiska skäl,anvisats för /94.Regeringen avser att återkomma i vårenskompletteringsproposition med det slutliga beslutet omsärskilda medel arbetsmarknadsanpassadeutbildningar. markerar regeringen att viakompletteringspropositionen kommer beslut att fattas omsärskilda medel till 8 900 extra studerandeplatser påfolkhögskolorna samt motsvarande 3 000 platser tillstudieförbund och folkhögskolor till kurser för arbetslösa.Vi vill understryka den värdefulla verksamheten somstudieförbund och folkhögskolor gör för att ge utbildningtill arbetslösa. Det hade varit önskvärt -- med hänsyn tillutbildningsanordnarnas behov av planeringstid -- att ettkonkret förslag till medelstilldelning återfunnits redan ibudgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att till B 1 Bidrag tillfolkbildningen för /95 anvisa 100 000 000 krutöver regeringens förslag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om periodiseringen av utbetalningenav statsbidraget till folkbildningen.