mot · GH02Fi30 · 1994-05-10 00:00:00 — Den enskilde får bättremöjligheter att stärka sin ställning på arbetsmarknaden.Vår gemensamma förmåga att möta framtida utmaningaroch klara nya uppgifter förbättras.Efter ett socialdemokratiskt initiativ genomförs nu entillfällig satsning på ett extra gymnasieår och på komvux. Viföreslår att denna satsning fortsätter även under nästabudgetår och att den utökas. Vi föreslår att fler eleverbereds plats i högskolan och i folkbildningen. Vi föreslårfler platser i arbetsmarknadsutbildning.Behoven är stora också för dem som har arbete.Förändringarna i arbetslivet är omfattande och kraven påde anställdas kunskaper växer mycket snabbt. Denfjärdedel av arbetskraften som är korttidsutbildad löpersärskilda risker. Vi föreslår därför att samlaskring ett sammanhållet och hållbart program för ökadesatsningar på kompetensutveckling i arbetslivet.Ett program för förnyelse av arbetslivetArbetslivet behöver också förnyas. Den väg vi anser attSverige bör välja, mot ett mer avancerat och utvecklatnäringsliv, är inte förenlig med gamla arbets- ocharbetsledningsmetoder. Detta är i första hand en fråga förarbetsmarknadens parter, men staten bör spela en aktiv rollför att stödja och underlätta samarbetet mellanarbetsmarknadens parter.Den borgerliga regeringen har valt att inte bara ställa sigpå arbetsgivarnas sida, utan företräder också en föråldradsyn på arbetsledning och personalarbete. De förändringarden genomdrivit på arbetsrättens område leder inte framåt,och underlättar inte krispolitiken. Vi föreslår attförsämringarna av anställningsskyddet och avarbetstagarnas inflytande rivs upp.Övertidsuttaget på den svenska arbetsmarknaden harstigit och är nu mycket högt. Vi anser att det är oacceptabeltmed tanke på arbetsmarknadsläget, och att övertiden börminskas genom nyanställningar. Detta är i första hand enfråga för arbetsgivarna och för de berörda fackligaorganisationerna. Vi föreslår att regeringen skafölja utvecklingen och överväga vilka åtgärder som kan varaaktuella om övertidsuttaget fortsätter att vara högt.Åtgärderna för att förebygga skador och sjukdomar börstärkas, liksom åtgärderna för att göra det möjligt för densom ändå drabbats att återgå i arbete. Vi har i en särskildmotion (1993/94:Sf39) lagt fram ett omfattande program förförebyggande och rehabiliterande insatser.Jämställdhet mellan män och kvinnor -- både formelltoch i praktiken -- är en nödvändig förutsättning både för attvidga människornas frihet och för att utnyttja samhälletsresurser på bästa sätt. Vi vill värna en familjepolitik som gördet lättare att förena förvärvsarbete och föräldraskap.Därför avvisar vi förslaget till vårdnadsbidrag.Vi vill förhindra att tiotusentals anställda i kommuneroch landsting -- de flesta kvinnor -- körs ut i arbetslöshet.Istället för att få arbeta ska de tvingas att leva på offentligabidrag. Det är ett slöseri med mänskliga och ekonomiskaresurser av gigantisk omfattning. Vi föreslår att AMS fårmedel för att söka förmå kommuner och landsting attförlänga uppsägningstiden för varslad personal till i förstahand . Målsättningen bör vara att ingenskall behöva gå ut i öppen arbetslöshet.10. Vår fördelningspolitikVår fördelningspolitik handlar inte i första hand ominkomsterna och förmögenheterna. Dess kärna handlaristället om hur friheten är fördelad, om vilka faktiskamöjligheter olika människor har att forma sitt liv och självråda över sin vardag.Men frågan om valfrihet handlar också om denmateriella basen; om hur inkomster och förmögenheter ärfördelade. Den som inte behöver fundera över hurpengarna ska räcka fram till nästa löne- ellerpensionsutbetalning har i praktiken mer att välja på än densom måste vända på varje öre.Summan av allt vad vi tillsammans producerar -- BNP --har fallit . på mycket längefinns det mindre att fördela . För många svenskarhar valfriheten kringskurits när jobbet försvunnit ochinkomsterna minskat. För andra som redan tidigare hadegoda förutsättningar att välja och vraka har möjligheternaökat. Friheten har blivit mer ojämnt fördelad är tidigare.Det tudelade SverigeDet har vänt i den svenska ekonomin, i den meningenatt exportindustrin går bra. Produktionen ökar, jobben ärtryggare och nyrekryteringen börjar långsamt kommaigång. Men alla får inte del av uppgången.Hemmamarknaden fortsätter att stå stilla. Antaletmänniskor utan ett vanligt jobb -- arbetslösa eller iåtgärder -- fortsätter att öka.Denna tudelning av är oerhört allvarlig. Denskärper motsättningarna;mellan de som har jobb och desom går utan;mellan de många löntagarna ochpensionärerna som fått höjd skatt och de få storakapitalägarna som fått sänkt skatt;mellan de många somfått sänkt standard och försämrade villkor, och de få somtrots krisen kunnat förbättra sina inkomster och höjt sinaförmögenheter;mellan arbetsgivare och arbetstagare;mellan kvinnor och män.Tudelningen och de växande motsättningarna i samhälletär ett allvarligt hot mot framtida återhämtning.Sveriges möjligheter att hävda sig i en allt merinternationaliserad värld är beroende av våra möjligheteratt skapa goda förutsättningar för produktion ochutveckling.Den svaga hemmamarknaden är det allvarligaste hindretför de många små och medelstora företag som vill växa.Tudelningen försämrar möjligheterna att finansieraoffensiva satsningar och att underhålla och utvecklainfrastrukturen. De ökade motsättningarna gör att Sverigeriskerar att förlora det lugn och den inhemska ordning somvarit en av våra stora konkurrensfördelar.De växande klyftornaDet är inte bara som nation som halkat efter. Deallra flesta svenskar har också fått det sämre sedan denborgerliga regeringen tillträdde.En studie av regeringspolitikens effekter för olikalöntagarhushåll som SCB gjorde åt Socialdemokraterna iapril visar att nio av de tio studerade typhushållen harförlorat på regeringens politik. Det tionde typhushållet haren stor förmögenhet och vinner därför på regeringenspolitik.Tabell 6. Fördelningseffekter av regeringens åtgärderKöpkraftändring --94Hushållstyp kr/årEnsamstående arbetare -- 10 400 Ensamstående kvinna,deltid, två barn -- 11 900 Ensamstående högretjänsteman -- 13 300 Sammanboende arbetare -- 16 100Sammanboende tjänsteman -- 19 100 Sammanboendearbetare, två barn -- 17 000 Sammanboende tjänsteman,två barn -- 17 200 Sammanboende högre tjänstem., tvåbarn -- 18 700 Sammanboende höginkomstt., förm. 2,2milj. kr -- 5 000 Sammanboende höginkomstt., förm. 3,7milj. kr + 36 200Källa: SCBUndersökningen visar entydigt att i stort sett allalöntagarhushåll förlorat på regeringens politik. De storavinnarna är de hushåll som har störst förmögenheter.Ju rikare man är, desto mer har man tjänat påregeringens politik.Vi anser att det mot denna bakgrund finns ett behov avatt kartlägga hur inkomst- och förmögenhetsfördelningenutvecklats . Den förrasocialdemokratiska regeringen tillsatte en kommitté för attutvärdera skattereformen. Vi anser att dess arbete börpåskyndas, och att en utredning med bredare mandat börtillsättas.SkatternaRegeringens skattepolitik har varit djupt orättfärdig.Den har höjt skatten på löntagarnas arbete och påföretagens vinster för att i stället sänka skatten för passivakapitalinkomster; en omläggning som bara gynnat de allrarikaste i samhället.Tabell 7. Beslut omskatteändringar under mandatperiodMiljarder krSänkt skatt på kapital och förmögenhet -- 25 Sänkt skatt påproduktion -- 20 Höjd skatt på arbete + 29 Höjd skatt påkonsumtion + 14Regeringens skattepolitik har inte kommit till av enslump. Riktlinjerna drogs upp i en proposition som ladesfram efter det att regeringen tillträtt.Bakom den finns föreställningen att de skatter som betalasav kapitalägarna skulle vara särskilt skadliga; att en fortsatttillväxt skulle förutsätta att de rika blir rikare och de fattigadärmed fattigare.Vi socialdemokrater avvisar detta synsätt som bådeorättfärdigt och kontraproduktivt. Ett demokratisktsamhälle och en effektiv marknadsekonomi är inte förenligamed stora skillnader mellan medborgarna. En rättvisfördelning av både bördor och frukter gynnar iställetproduktivitet och tillväxt. Det är bara genom en rättvisfördelning som det går att skapa ett brett folkligt stöd förden förda politiken. Det påpekade när de skrevföljande i sin senaste granskning av ekonomiskautveckling.''... Ett brett folkligt stöd för åtstramning underlättarinte bara budgetkonsolideringen, utan skulle också ökatrovärdigheten och därmed medge en viss flexibilitet när detgäller tidpunkten för nedskärningar. ...''fick genom skattereform en modern,likformig och neutral beskattning av olika typer avinkomster. Bolagsskatten, kapitalskatten och skatten påarbete för majoriteten av löntagarna sattes till ca 30procent.Skattereformen eliminerade i stort sett alla möjlighetertill skatteplanering och skattearbitrage. Därför bygger vårskattepolitik skattereform.Vi vill återupprätta medborgarnas förtroende förskattesystemet. Uppgiften att sanera statsfinansernakommer att ställa stora krav på sammanhållning mellanolika grupper i det svenska samhället. Medborgarna måstevara beredda att acceptera de uppoffringar somkrispolitiken kan föra med sig. Bördorna måste fördelasefter förmågan att bära dem.Vi vill tillfälligt höjastatsskatten för inkomster över brytpunkten till 25 procentoch återinföra grundavdraget vid den statligabeskattningen. De extra skatteinkomsterna bör tillförasArbetsmarknadsfonden. Värnskatten ska tas ut till dess attdet råder balans mellan fondens utgifter och inkomster.Vi vill återgå till en likformig och enhetlig 30-procentigkapitalbeskattning. Det innebär bl.a. att skattefriheten förmottagna aktieutdelningar ska avskaffas. Beslutet att sänkaskatten på räntor till ska rivas upp. Därmedkommer ränteavdragen för bl.a. bostadslån att även ifortsättningen medföra en skattereduktion på 30procent.Vi vill riva upp beslutet att avskaffaförmögenhetsbeskattningen, och se över utformningen avarvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen för att ommöjligt bredda basen.Genom skattereform inleddes också enskatteväxling. Skatten på arbete sänktes, och miljöavgifterinfördes. Det är angeläget att denna omläggning fortsätteri den takt som är möjlig. Vi lägger nu fram förslag ommiljöavgifter på handelsgödsel och täkt av naturgrus, samtom höjning av dieselskatt för olja i miljöklass 1.11. Starkare statsfinanserStatsfinanserna är i obalans. Enligt regeringens egnasiffror kommer underskottet i statens budget att under1993/94 uppgå till . Detunderliggande budgetsaldot motsvarar avBNP. Det totala upplåningsbehovet under budgetåret1993/94 uppges vara 220 miljarder kronor.Det allvarligaste är ändå inte storleken i sig, utan hursnabbt de offentliga finanserna har urholkats. /92till 1993/94 steg statens budgetunderskott från 68 till 198miljarder kronor, statsskulden från 705 till 1 181 miljarderkronor och statsskuldräntorna från 72 till 144 miljarderkronor. Bilden är lika allvarlig även när man tar med denkommunala sektorn och socialförsäkringssektorn i bilden.Från 1991 till 1993 ökade den offentliga sektornssammanlagda finansiella underskott med 180 miljarderkronor.Aldrig någonsin i modern tid har de offentliga finansernaförsämrats så snabbt som under den nuvarande regeringen.Inget annat industriland har heller någonsin haft en såsnabb ökning av statsskulden som har nu.Vi kommer att få leva med sviterna efter dessa tre årlångt efter det att den ansvariga regeringen avgått.11.1 Långsiktig budgetsaneringArbetslöshetenI vår motion med anledning av regeringensfinansplan gav vi en utförlig beskrivning av sambandetmellan arbetslöshet och offentliga finanser.Sveriges offentliga finanser är mycket känsligare för högarbetslöshet än andra länders. En ökning av arbetslöshetenmed beräknas försvaga den offentligasektorns budget med 9--10 miljarder kr.Diagram 3: Arbetslöshet och offentliga utgiftera23pPå intäktssidan beror det på att trygghetssystemen i storutsträckning finansieras med arbetsgivaravgifter. Påkostnadssidan beror det på kostnaderna för stöd till dearbetslösa och för den aktiva arbetsmarknadspolitiken.Vår slutsats är given: Kampen mot arbetslöshet och förökad sysselsättning är grunden för varje trovärdigt ochgenomförbart program för att långsiktigt sanerastatsfinanserna.Sveriges dubbla problem med hög arbetslöshet ochobalans i statsfinanserna gör också att det inte räcker medatt arbetslösheten minskar; den måste minska genom attfler får arbete inom det privata näringslivet. Ensysselsättningsökning som uppnås genomskattesubventioner för lågproduktiva jobb i bl.a.hushållssektorn skulle inte ge någon sanering avstatsfinanserna. Istället skulle saneringen behöva görasgenom omfattande nedskärningar i de offentliga utgifterna.Den åtstramning och ökade arbetslöshet som detta skullemedföra skulle motverka sysselsättningsökningen.Av liknande skäl så går det inte heller att varaktigt lösaSveriges problem genom att låta den offentligasysselsättningen växa.Under /95 kommer vårtbudgetalternativ tillsammans med de minskadekostnaderna för kontantstöd och de ökade skatteintäkternaatt förstärka statsbudgeten med mer än 17 miljarder kronor.En högre inflation är ingen lösningI den allmänna debatten förekommer iblanduppfattningen att det skulle vara lättare att lösa Sverigesproblem om inflationen fick ett friare spelrum. Vi avvisarsådana förslag. Det går inte att komma tillrätta med denhöga arbetslösheten eller obalansen i de offentligafinanserna genom att välja en högre inflation.Sverige har erfarenheter av vad som händer medvälfärden och fördelningspolitiken om inflationen är hög:Konkurrenskraften urholkas och därmed basen förvälfärden. Gigantiska summor omfördelas från långivare tilllåntagare. Fastighetsspekulationer är mer lönsamma änproduktiva investeringar.En högre inflation förmår inte heller att minska densvenska statsskulden, eftersom den till stor del är placeradi utländsk valuta. Utlandsskulden behåller sitt reala värdeäven om den svenska inflationen tar fart.Vår slutsats är given: Ett stabilt penningvärde är enväsentlig del av en positiv miljö för företagande ochnäringsverksamhet. Därmed är det också en nödvändigförutsättning för den investeringsinriktade politik som vi villföra.Vi accepterar inte påståendet att ett land är tvunget attvälja mellan arbetslöshet och inflation, eller att det skullefinnas en viss naturlig och opåverkbar arbetslöshet. Hursambandet mellan arbetslöshet och inflation ser ut beror påde strukturella och institutionella förhållandena. Vår politikbygger därför på en aktiv arbetsmarknadspolitik och andraåtgärder för att eliminera flaskhalsar och andrainflationsdrivande inslag i ekonomin.BudgetpolitikenDen ökade obalansen i statens budget beror inte enbartpå arbetslösheten. Till en del har den orsakats avregeringens skattepolitik. De höjda skatterna på arbete ochkonsumtion har haft en åtstramande effekt. De storasänkningarna av skatterna på kapitalinkomster ochförmögenheter har däremot inte lett till någon motsvarandestimulanseffekt.Regeringens budgetpolitik har också varit för svag.Även om den ökade arbetslösheten svarat för en stor del avutgiftsökningarna, så har situationen förvärrats genom ettstort antal onödiga eller ofinansierade utgifter.Under perioden 1990 -- 1993 minskade statens inkomstermed . ökadestatens utgifter med 167 miljarder, d.v.s. med motsvarandeknappt av BNP. den 2 maj1994 redovisades att kostnaderna ökat på i stort sett allabudgettitlar -- det var bara för skolan och inomCivildepartementets område som kostnaderna 1993motsvarade en mindre andel av BNP än 1990. Tidningensekonomireporter konstaterade'' ... Ändå tyder statistiken på att en sänkt skatt här ochen där, en extra satsad miljard eller två på infrastruktur, enstöt på forskning, etcetera, är just det som rullar ivägunderskottet till mångmiljardbelopp. Och när sammaslapphet gäller både inkomst- och utgiftssidan, då rusarsaldot explosionsartat ... ''Regeringen har ända sagt att denunder skulle lägga fram en plan för saneringenav statens finanser. I den nu aktuellakompletteringspropositionen skjuts presentationen avplanen , som regeringen påstår attden kommer att vara mer omfattande än vad som angettstidigare. Det är inte trovärdigt.Uppgiften att sanera statens finanser är inte ny för osssocialdemokrater. När vi 1982 övertog regeringsansvaretfrån en borgerlig regering hade statens utgifter svällt tillöver av BNP. När vi lämnaderegeringen hade statsutgifterna minskat till under 30procent av BNP. 1993, efter bara med en borgerligregering var de åter uppe i av BNP.Vår slutsats är given: Det är meningslöst att tala omstorslagna men vaga planer som ska sättas i sjön någon gångi framtiden, om man inte förmår att hålla tillbaka delöpande utgifterna.Vi socialdemokrater vill återgå till en noggrann ochåterhållsam budgetpolitik. Saneringen av statens finanserska börja , genom en allmän förbättring av den löpandehushållningen och en ökad sparsamhet med statens medel.I vår januarimotion accepterade vi ca 3 miljarder kronorav regeringens besparingar. Själva föreslog vi besparingarpå 5,9 miljarder. Av dessa har ca bifallitsav . Vi föreslår nu besparingar på sammanlagt 6,5miljarder kronor utöver vad regeringen föreslagit /95.Den snabbt växande statsskulden är det största ochallvarligaste hotet mot det välfärdssamhälle visocialdemokrater vill bygga. Vi är därför fast beslutna att takontroll över statens utgifter och att reducerabudgetunderskottet.11.2 Vårt budgetalternativ 1994/95Vårt budgetalternativ utgår från det beslut som densocialdemokratiska partikongressen fattade i septemberförra året:För att en sådan stimulerande politik i det kortaperspektivet ska fungera och bli trovärdig måste det blibalans i de offentliga finanserna. En sådan balansåstadkoms med de inkomster som följer av ökadsysselsättning. Det krävs också utgiftsminskningar, avgifteroch skatter. Kravet på trovärdighet måste gälla bådebesparingarnas storlek och innehåll. En bred majoritet fören sådan politik kan bana väg för lägre ränta, vilket är detsärklassigt bästa sättet att stimulera investeringarna.Vårt alternativ skiljer sig från regeringens politik på enrad punkter.Det kombinerar en totalt sett högreefterfrågenivå i ekonomin med en stramarebudgetpolitik.Efterfrågeökningen inriktas framför alltpå investeringar som skapar produktion och sysselsättningoch därmed högre inkomster i framtiden.Vår politik harockså en helt annan fördelningspolitisk profil änregeringens. Bördorna fördelas efter förmågan att bäradem.Den stramare budgetpolitiken innebär att vi föreslårbesparingar på ochinkomstförstärkningar på 3,8 miljarder kronor.Vår politik leder till att tillväxten 1994 blir 3,3 procentoch 1995. Den ökade tillväxten och de minskadekostnaderna för arbetslösheten bidrar till en starkarestatsbudget.Vår politik innebär att ett första steg tas mot att minskastatsskuldens andel av BNP.Våra besparingarVi föreslog besparingar på sammanlagt 5,9miljarder kronor. Av dessa har endast bifallit 1miljard kronor. Vi föreslår nu att beslutar ombesparingar på ytterligare sammanlagt 6,5 miljarder kronor.Därutöver accepterar vi regeringens förslag tillutgiftsnedskärningar i den reviderade finansplanen.Våra förslag är följande: Inför inget vårdnadsbidrag.Minska kostnaderna för försvaret, jordbruket ochhusläkarsystemet samt effektivisera flyktingmottagningen.Inför inte en ny arbetslöshetsförsäkring.Vi motsätter oss regeringens förslag att utökafinansfullmakten, samt regeringens förslag att förändrafullmaktens användningsområde.Tabell 8. Socialdemokraternas förslag till besparingarutöver vad regeringen föreslagit för /95Miljarder krFörsvaret 1,00 Jordbruksområdet 0,71Föräldraförsäkringen* 0,45 Vårdnadsbidrag 2,30Administrationskostnad pga vårdnadsbidrag 0,07Husläkarsystemet* 0,20 Bidragsförskott* 0,16 Utbildning0,05 Effektivare flyktingmottagning 0,27 Ekobrott m.m.*0,28 Arbetslöshetsförsäkringen 2,00Administrationskostnader för ny a-kassa 0,02 Summa 7,51*Avgår besparingar beslutade avvårriksdagen ca 1,0 Summa besparingar 6,51InkomstförstärkningarVi föreslår en återgång till en rättvis skattepolitik. Vi harredovisat våra förslag på skatteområdet i avsnitt 7.3 och 9samt i en särskild motion. De innebär i huvudsak att vi infören tillfällig värnskatt för höginkomsttagare och återgår enhetlig beskattning av hushållens kapitalinkomster,samt att vi sänker skatten för företag som ger ut nya aktiereller investerar i förbättrad eller utvidgad produktion.I tabellen nedan redovisas budgeteffekterna /95.Tabell 9. Socialdemokraternas skatteförslagBudgeteffekt 1994/95 i miljarder krÄndrad statsskatt+ 1,0Enhetlig kapitalbeskattning (exkl räntor)+ 5,0Oförändrad förmögenhetsskatt+ 0,5Skatt på alla SURV-återföringar+ 1,4Oförändrad skatt fåmansbolag+ 0,2Breddad reklamskatt+ 0,1Miljöavgifter+ 0,8 Summa budgetförstärkningar+ 9,0Räntebeskattning-- 1,0Återinfört utdelningsavdrag-- 0,1 Summa budgetförstärkningar-- 1,1Direktavskrivningar-- 4,1Sammanlagd budgeteffekt+ 3,8Tabellen upptar endast skatteförändringarnas effekt förbudgetsaldot /95. Beskattningen av SURV-återföringar och direktavskrivningarna är tidsbegränsadeföreteelser som dock ger en varaktig ränteeffekt.Kostnaderna för utdelningsavdrag kommer däremot att ökatill dess att systemet fått full effekt.EngångsinkomsterDet statliga kapital som placerats i förvaltningsbolagenAtle och kan göra bättre nytta på annat sätt. Statenbör sälja sina aktier i och , vilket bör inbringa ca1,. Försäljningen bör tidsmässigtanpassas så att den ger staten maximala intäkter och så attden inte försvårar det privata näringslivetsriskkapitalförsörjning.De ca som finns kvar avlöntagarfondernas medel bör överföras till staten för attminska skuldbördan och räntebetalningarna.UtgiftsökningarDe avgörande utgiftsökningarna i vårt budgetalternativhänför sig till det stora investeringsprogram som vi tidigarehar presenterat utförligt.Trots det mycket ansträngda statsfinansiella läget rymsdet inom vårt budgetalternativ på några punkter ökadeutgifter utöver vårt program för ökad tillväxt och minskadarbetslöshet:En kraftig satsning inom detnäringspolitiska området.Riksdagen bör besluta attminskningen av räntesubventionerna ska anstå till dessfastighetsmarknaden har stabiliserats.Vårtbudgetalternativ möjliggör också förbättringar på vissacentrala områden som kulturlivet, miljövården, presstödetoch jämställdheten.Tabell 10. Utgiftsökningar i Socialdemokraternasbudgetpolitik /95 Mdr krNäringspolitik * 0,75Räntebidrag0,75Ekobrott*0,18Övrigt0,83 2,51*Avgår förslag beslutade av vårriksdagen ca0,17S:a utgiftsökningar2,34Ökad produktion -- starkare statsfinanserNär produktionen och sysselsättningen ökar så minskarstatens utgifter som inkomsterna ökar. Vårsamlade politik leder till att ca 90 000 fler personer kommeratt ha jobb 1995. Vi bedömer att utgifterna för kontantstödminskar med och attskatteinkomsterna ökar med drygt 7,4 miljarder kronorunder /95.En starkare budgetI tabellen nedan redovisar vi den samladebudgeteffekten av våra förslag.Tabell 11. Socialdemokraternas budgetalternativ1994/95. Sammanställning.Mdr kr.Besparingar+ 6,5Inkomstförstärkningar+ 3,8Investeringar-- 9,6Arbetsmarknadspolitik, utbildningoch ungdomsprogram-- 5,1Utgiftsökningar, övriga-- 2,3Ökade skatteinkomster pga ökadsysselsättning+ 7,4Lägre utgifter pga ökadsysselsättning+ 7,7Försäljning av och (engångseffekt+ 1,5Fond 92-94 (engångseffekt)+ 8,0Saldo+ 17,9 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1993/94:150godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken inkl.penningpolitiken som anförts i motionen,2. att med avslag på proposition 1993/94:150godkänner de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken somanförts i motionen.