mot · GH02Jo30 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:158 Vissa fiskeripolitiska frågor I motioner till förra och innevarande yrkade jagtillsammans med andra företrädare för folkpartietliberalerna på en översyn av skattereglerna föryrkesfiskares avdrag för kostnader vid ökadelevnadsomkostnader i arbetet. uttalade isamband med vår första motion i betänkande1992/93:SkU21 att man var medveten om yrkesfiskarnasspeciella problem, men förutsatte att regeringen skullepröva frågan i den kommande småföretagarpropositionen.Där behandlades dock inte frågan. Inte heller i dennafiskeproposition är regeringen beredd att nu ta i frågan omskattereglerna för yrkesfisket.I november 1993 presenterades en statlig utredning omfiskets framtid, SOU 1993:103 Svenskt fiske. I kapitel 22,Näringspolitiska åtgärder för fiskerinäringens främjande,jämförs nivån på motsvarande avdrag för ökadelevnadsomkostnader i och . Utredningenförordar en höjning av svenska fiskares avdrag till sammanivå som heldagstraktamentet för löntagare.Stora delar av det svenska yrkesfisket har haftlönsamhetsproblem . En av orsakerna tilldetta är att svenska fiskefartyg kan fiska iNordsjön och som förut. och Danmarksutvidgade fiskegränser har satt stopp för detta. Genomdessa ekonomiska zoner har numera bristandetillträde till dessa fiskevatten.På exportmarknaden av sill och fisk konkurrerar dockden svenska fiskeflottan med våra grannländer. Det kan dåvara intressant att jämföra våra yrkesfiskares skattevillkormed de andra nordiska länderna. Dessa får exempelvis göraett skatteavdrag på inkomsten.Dagens yrkesfiske är i hög grad internationellt.Fiskefartygen landar och säljer fångsten i ett flertal länder,vilket innebär att konkurrensen ökar. I och med ikraftträdande kommer resterande gränsskydd förvissa fiskslag att elimineras. Att konkurrera på lika villkorkommer därför att bli avgörande för det svenska fisketsframtid.I infördes ett särskilt skatteavdrag föryrkesfiskare . Denna skattefördel har ökatregelbundet gentemot . Avdraget avser fiskare somunder minst av inkomståret deltagit i fiske. För1992 får ett belopp motsvarande av nettointäkten frånfisket göras, dock maximalt . Beloppetfastställs efter en särskild indexuppräkning.I antog enlag om särskilt skatteavdrag för danska yrkesfiskare, somsenare godkänts av . Varje registreradyrkesfiskare har rätt till ett skatteavdrag på 190 danskakronor per påbörjad havsdag vid fångstturer med minst 12timmars varaktighet. Skatteavdraget får maximalt uppgå till41 per år.Skatteavdraget för norska och danska fiskare grundar sigfrämst på den välfärdsförlust som yrket medför. Yrketmedför långa frånvaroperioder från hemmet under hårdfysisk belastning.Svenska yrkesfiskare har ingen motsvarighet till deandra nordiska ländernas avdragsregler. Våra svenskayrkesfiskare är på arbetsmarknaden en udda yrkesgrupp,som vid sitt arbete på fiskefartyg ofta vistas varjevecka långt borta från hemorten. För många yrkesfiskarekan detta innebära flera veckors sammanhängande frånvarofrån bostaden.Yrkesfiskarna är en grupp som faller utanför deolika alternativ som finns i skattelagstiftningen för arbeteutanför hemorten. De normala möjligheterna tilltraktamente som finns för arbete på annan ort kan isammanhanget ej tillämpas. Fiskarna kan möjligenjämföras med anställda inom handelsflottan vilka ärtillgodosedda genom den s.k. sjömansskatten. Det är därförrimligt att också i genomföra en översyn avskattereglerna för yrkesfiskare.En förutsättning för att skall kunna behålla ettkonkurrenskraftigt yrkesfiske är att skattereglernaharmoniseras med våra konkurrentländer. Detta gäller inteminst med , som i denna skattefråga följergällande EG-regler.Mot denna bakgrund anser jag att bör geregeringen tillkänna att ett skatteavdrag för svenska fiskareinförs . Med hänvisning det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skatteavdrag för svenskayrkesfiskare.