mot · GH02A57 · 1994-04-13 00:00:00 — Dessutom måste detavregleringsbenägna förhindras attbåde fördyra och försämra elförsörjningen i glesbygden.Alla näringsbidrag i världen kan inte ge lönsamhet åt ennäringsverksamhet som står stilla på grund av uselenergiförsörjning.NäringslivsfrågorRiskkapitalsituationenFöretagen är beroende av att kapitalförsörjningenfungerar tillfredsställande. Bank- och finanskrisen har fåtttill följd att bankerna är överdrivet försiktiga med sinutlåning. Detta har i sin tur medfört onödiga konkurser.Kreditsystemet måste börja fungera på normalt sätt igen.Staten bör direkt som bankägare och indirekt viabankstödsnämnden kräva att bankerna bedriver normalutlåning till företagen och att de inte genom ett storträntegap låter kunderna betala bankkrisen.Det har fattats beslut omriskkapitalbolag och inrättande av Industri- ochnyföretagarfonden och förändring av till regionala utvecklingsbolag ochmoderbolag. Det är för tidigt att bedöma effekterna avdessa förändringar, men det är viktigt attutvecklingsfondernas kompetens bevaras och att manundviker tempoförluster vid omorganiseringen. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Under året har också företagsbeskattningen förändrats.I propositionen hävdas att detta betytt en kraftfullförbättring av riskkapitalförsörjningen. Det skulle då ocksåbetyda en förbättring av investeringsmöjligheterna. Ett avde stora problemen i den nuvarande konjunkturuppgångenär den stora oviljan till investeringar i produktivverksamhet -- något som vi också påpekade att riksdagenkunde bidra med om den accepterade regeringens förslagtill företagsbeskattning. Tyvärr har vi fått rätt.För att ytterligare öka tillgången på riskvilligt kapitalanser att AP-fonderna bör få möjlighet attplacera ytterligare i aktier,företrädesvis i små- och medelstora företag. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.Samarbete för småföretagInför ikraftträdande saknar ofta de småföretagen resurser för att kunna konkurrera påEuropamarknaden. De stora företagen kan ha egnaförsäljningskontor inom EU. Det har inte de små resursertill. Staten bör ta initiativ till att det över hela landet bildasnätverk där småföretag kan samarbeta om försäljning,dataservice, forskning och utveckling.Statliga företagVänsterpartiet vill ha ett näringsliv med olikaägarformer, privat, kooperativt och samhällsägt. Detsvenska näringslivet domineras av starkt koncentreratprivat ägande. Statligt ägande kan vara en rimlig motvikt tilldenna privata maktkoncentration. Statligt ägande är främstmotiverat inom strategiska sektorer av näringslivet.Ägandet bör vara aktivt. Anställda i statliga företag kräverinflytande över sina arbetsplatser, men de kräver ocksåengagerade och aktiva ägare. och bolag somVattenfall och bör förbli statliga och utvecklas i rollensom kraftcentra för teknologisk utveckling. Ett statligtföretag som genomför enorma investeringar iKiruna. För ett tiotal år sedan gick med storaförluster. Utan ett uthålligt statligt ägande hade kanskenordanvinden svept över tomma gruvschakt och vår ytterstanordliga utpost hade varit en mer eller mindre död stadistället för ett av de stora investeringsobjekten. Likasåkrävde moderniseringen av betydande satsningarfrån statens sida, vilket det privata näringslivet inte varberett att göra. Det har lett till att är det kanskemodernaste stålverket i -- och dessutom lönsamt!Regeringen har ingen förståelse för statligt ägande. Denvill sälja ut i första hand 35 namngivna statliga företag,däribland stora delar av den svenska basindustrin.Regeringen har också fått bemyndigande attsälja ut dessa företag när och på det sätt man finnerlämpligt. Utförsäljningen av och förskräcker.Den var en extremt dålig affär för staten och fördelningenav aktierna har dessutom varit djupt orättvis.Vänsterpartiet avvisar denna utförsäljningspolitik.Nordbanken, som också nämnts som försäljningskandidat,bör enligt vår uppfattning tills vidare förbli i statlig ägo ochägandet i bibehållas.Vi anser det självklart att skall höras vid varjestörre förändring av statens ägande och att riksdagensbemyndigande därför skall återkallas.För skogslänen är det av avgörande betydelse attträindustrin genomgår en förändring mot ökadförädlingsgrad. Vi vill i övrigt hänvisa till vårnäringspolitiska motion och till vår motion om skogs- ochträvaruindustrins speciella förutsättningar och problem. (1993/94:N281 och 1993/94:N245)LandsbygdsutvecklingDet är ett framsteg att regeringen tar ett samlat greppöver landsbygdsutvecklingen i propositionen. Regeringenbetonar också bygdegruppernas betydelse i arbetet för atthela skall leva. betonar attbygdegrupperna saknar medel och föreslår en bygdepeng.Regeringen menar att dessa medel eventuellt kan kommafrån kommuner och landsting. vill dock föratt markera nedifrån-och-upp-perspektivet anslå statligamedel för detta ändamål. Varje bygdegrupp bör efteransökan till tilldelas ett belopp på 15 000kronor för att kunna driva sin viktiga verksamhet. Medelkan överföras från kontot C 2 Regionalautvecklingsinsatser.Vi vill här också peka på de satsningar som vi i andramotioner krävt på vuxenutbildning, folkhögskolor,distansutbildning, datornät m.m. för att sprida kunskap ochutbildning i hela landet. Ungdomssatsningar pålandsbygden är av avgörande betydelse för bygdensframtid. Generella åtgärder, som t.ex. utveckling av dekollektiva kommunikationerna så att ungdomar kananvända bra trafikservice även ochunder helgerna, är viktiga, men även att det byggs mindrebostäder på landsbygden för att ge ungdomar chansen attbo kvar.Som försöksverksamhet skulle viljaföreslå att lokala fonder bildas för att ge ungdomarmöjlighet att resa ut, lära sig nya saker och komma tillbakamed annorlunda och speciella kunskaper som behövs fördet framtida lokala näringslivet. Vi föreslår att tvålänsstyrelser får medel för att starta sådanförsöksverksamhet efter ansökan. Vi föreslår att 10miljoner kronor anslås från kontot C 2:s ej använda medel.Landsbygden i sig själv kan ha en stor attraktivitet förungdomar. I första hand gäller detta för pojkar, medandäremot flickornas möjlighet att förverkliga sina intressenär mindre. Det finns ett stort utbud av traditionellt manligaverksamheter som jakt och sport, ofta med hög status,medan det som attraherar flickor oftast kommer i andrahand. Vi har också en bestämd känsla av att pojkarnasverksamhetsbehov i första hand blir tillgodosedda. Om manvill utveckla ungdomars livsmiljö på landsbygden måste enprioritering göras till förmån för flickorna. Detta börregeringen ges till känna.Vänsterpartiet vill också ge kommunerna i stödområdetmöjlighet att satsa på välutvecklade och bredaungdomsaktiviteter. Med ett nedifrån-och-upp-perspektivbör ungdomarna själva styra verksamheten när det gällerlokalutformning, uthyrning, typ av aktiviteter m.m. Viföreslår att regeringen kommer tillbaka med förslag på hurett sådant stöd skall kunna utformas.I vår arbetsmarknadspolitiska motion (1993/94:A250)föreslår vi en satsning på miljöåtgärder i ettungdomsprojekt kring lokala ''''.I annan proposition tas frågan om medborgarkontorupp. Tyvärr har regeringen inte hitills kunnat hitta entillfredsställande lösning på hur riktigt småmedborgarkontor skall lösa frågor kring personlig integritetoch rättssäkerhet. Vi hoppas dock att den utredning somtillsätts skall kunna hitta en lösning på frågorna eftersommedborgarkontor kanske skulle ha en än större funktion ien glesbygd än i en storstad.Barnomsorg skall också finnas i glesbygd. Det är därförhög tid att bestämma hur denna skall utformas. Under desenaste åren har det runt om i landet pågått olika former avförsöksverksamheter med barnomsorg i glesbygd. Det bördärför vara möjligt att finna fungerande modeller för de ca8 000 barn på landsbygden som är i behov av någon form avbarntillsyn.Barnmiljörådet gjorde i samarbete med ,och ett projekt i sex kommuner. Syftet varegentligen inte att ordna barnomsorg utan att ökalantbrukarbarnens säkerhet, vilket också verksamhetenavsevärt gjorde. Dessutom fick man också fram enbarnomsorgsform, skördedagis, som passade brukarnasbehov. De allra flesta var nöjda eller mycket nöjda. Dethade kännts lugnt och tryggt att ha barnen i goda händeroch föräldrarnas arbetssitution hade helt naturligtförbättrats. De allra flesta ville att projektet skulleupprepas. Även barnen uttryckte förtjusning över att fåvara på dagis. Vi föreslår att får tilluppgift att göra en översyn av barntillsynssituationen pålandsbygden.När det gäller äldres boende i servicehem är vi emotkoncentrationen till stora servicehem i tätorter. Liksom närdet gäller barnomsorgen har det runt om i landet gjorts ettflertal försök med boende på mindre institutioner mycketnära hemmiljön. Vi anser att man nu samlat så mycketkunskap om detta att denna inriktning kan permanentas.En sådan inriktning tror vi stärks om kommunerna i lag fåransvaret för att inrätta särskilda boendeformer för serviceoch omvårdnad, vilket föreslagit.FöretagsstödSärskilda stödområdenFyrstadsregionenArbetsmarknaden i har drabbatsmycket svårt av den industriella tillbakagången underinledningen av . En rad industriföretag i regionenhar lagts ner eller helt avvecklat sin verksamhet. Det mestkända exemplet är Uddevallaverken, men sammanegativa utveckling har gällt för en rad andraindustriföretag i regionen.Satsningen på en ny fabrik blev lyckosam i så måtto på Uddevallaverken utvecklade en världsunik arbets-och produktionsorganisation. Denna framtidssatsningavbröts dock genom Volvos beslut att lägga ner sinmodernaste fabrik.Den industriella nedgången har gjort attindustrisysselsättningen gått ner mycket kraftigt i regionen.Metalljobben i har nästan halverats på fem år.Arbetslösheten i regionen ligger övergenomsnittet för riket.Denna utveckling måste och kan brytas. Den gryendehögkonjunkturen inger hopp. Grunden för denhögkonjunktur som kan skönjas står dock till stor del attsöka i den fallande kronkursen. I längden kan inte denindustriella utvecklingen grundas på en låg kronkurs.Fyrstad behöver en uthållig och stabil industriell bas.Fyrstad behöver fler mindre och medelstoraindustriföretag.Kommunerna i har tagit initiativ som kan bidratill en sådan utveckling. Samtliga kommuner försöker medbegränsade resurser att driva ett aktivt näringspolitisktarbete. Genom den s.k. finns ettorganiserat samarbete inom flera viktiga sektorer:näringspolitik, trafikplanering, utbildning och kultur. ITrollhättans kommun finns en särskild industrisatsningbenämnd SIRU, utveckling. Dessa satsningar bör dockkompletteras med en särskild regional fond för industriellutveckling, ''Fyrstadsfonden''.Förslag om en sådan fond har utvecklats i ettaktionsprogram från metallavdelningarna iFyrstadsregionen. Förslaget är så genomarbetat att detrelativt snabbt kan omvandlas till praktisk handling. Ettsnabbt och effektivt förverkligande av planerna skulle dockväsentligen underlättas genom positiva beslut frånriksdagens sida -- beslut som bör och kan fattaunder våren 1994.FyrstadsfondFondens uppgift skall vara att stödja lokala innovatörer,stödja företag att utveckla nya produkter, hjälpa till medlokalanskaffning och ge stöd till omstruktureringar. Fondenskall vidare administrera starta-eget-bidragen, geprofessionell handledning och fungera som kontaktlänkmellan företag och offentliga institutioner.Ett område för fonden av särskild vikt är att tillsammansmed Utvecklingsfonden utveckla program för att stärkaregionens underleverantörer.Fonden bör vara särskilt aktiv inom områden som hjälpmed lönsamhetsbedömning till företag och innovatörer,rådgivning för att utveckla arbetsorganisationen,marknadsföring, utbildning och finansiering.Finansieringen innebär att fonden skall gå in i företagmed riskkapital och delta i ledningsfunktioner. Närföretaget stabiliserat sig så bör fonden gå ur verksamhetenmed sitt kapital, för att kunna satsa det i nya företag.Vänsterpartiet ser positivt på att regeringen kommer attstödja ett s.k. BIC-kontor i regionen, men i nuvarande lägeräcker det inte. Vi anser därför att börplaceras in i det tillfälliga stödområdet. Vi anser också ilikhet med att för att få stabilitet i arbetet bör tidenför inplacering vara . Vi föreslår också att regeringenskall komma tillbaka med förslag på hur finansieringen skallordnas men vill peka på att medel från innevarandebudgetår A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte harkunnat användas fullt ut.NorrlandsfondenUnder årens lopp har Norrlandsfonden haft en mycketstor betydelse för utveckling och förnyelse av norrländsktnäringsliv. Staten har via de regionala utvecklingsfonderna,det regionala företagsstödet främst inom stödområdet, denya riskkapitalbolagen och Industri- och nyföretagarfondenvarit med och skapat en riskkapitalförsörjning utöver densom banker och Norrlandsfonden kan ge. Ofta ärsituationen den att riskkapital utöver det egna kapitaletmåste tillskjutas från flera av aktörerna för att ett projektskall bli av. Om Norrlandsfonden inte har möjlighet attställa upp kan det innebära att också de andra aktörernadrar sig ur om riskerna inte kan delas på flera händer. Detbör påpekas att Norrlandsfonden ger lån också utanförstödområdet. av den norrländska industrinligger utanför stödområdet. De nya riskkapitalbolagen kaninte heller på grund av sitt börsberoende ta särskilt storarisker. I de allra flesta fall går Norrlandsfonden in med 20--av riskkapitalbehovet. De insatser som fonden kangöra har därmed en hävstångseffekt som innebär attinvesteringar upp till fem gånger fondens insats kan kommaigång.Om vi utgår ifrån att Norrlandslänen bör uppnå sammasysselsättningsgrad i forsknings- och kunskapsintensivindustri som övriga landet bör antalet i sådan industri ökamed 25 000 arbetstillfällen. Den traditionella basindustrinkommer även fortsättningsvis att vara av stor betydelse försåväl landets handelsbalans som norrländskt näringsliv.Men några stora sysselsättningsökningar kan inte förväntas.Några fler pappersmaskiner kommer sannolikt inte attstartas, däremot behövs givetvis alltid reinvesteringar.Med ett kapitaltillskott på skullefonden kunna öka sin utlåning med bibehållen kapitalbasoch nå upp till en volym på igenomsnitt under resten av 1990-talet. Detta skulle kunnage en investeringsvolym på 1,2--1,per åreller 1 200 arbetstillfällen . Under en tioårsperiodskulle 12 000 arbetstillfällen tillföras länen.Norrlandsfonden behöver inte rikta in sitt engagemangmot vissa branscher eller geografiska områden i sittverksamhetsområde. Däremot bör stort intresse visas förkunskaps- och forskningsintensiva företag och företag somkan ingå i det kretsloppsbaserade samhället.En förstärkning av Norrlandsfonden med 500 miljonerkronor innebär en förstärkning av den samhälleligakapitalbildningen och kommer att stärka ocksåstatsfinanserna.Vänsterpartiet anser att också bör fåmöjlighet att få del av Norrlandsfondens tjänster i sambandmed en förstärkning av Norrlandsfondens kapital.Flera statliga utredningar och ett antal riksdagsmotionerhar visat på möjligheten att återföra en del avvattenkraftsvinsterna till de vattenkraftsproducerandelänen. per kWh från vattenkraft producerad i de fyranordligaste länen ger . Detär nu hög tid för regeringen att lägga ett förslag omåterförande av vattenkraftsvinster till investeringar. Detförsta årets överföring kan ske till Norrlandsfonden.BergslagenBergslagen i är en geografisktsammanhängande region som omfattar delar av sex län varsresidensstäder samtliga ligger utanför Bergslagsområdet.Regionen har en likartad näringsstruktur och industrielloch kulturell historia. Gruvhantering, järnframställningoch -förädling har tillsammans med tung verkstadsindustrivarit och delvis är en hörnpelare i regionen. Skogsbruketoch förädlande träindustri i olika former är en annan.Strukturomvandlingen har drabbat regionen hårt.Storindustrier och mindre bruk har i många fall lagts nedoch övergivit många orter. I en del fall har näringslivetkunnat förnyas och småföretag inom olika branscherkunnat etableras. Men detta har skett i alldeles för litenomfattning. Problemen kan avläsas på många sätt bl.a.genom negativ befolkningsutveckling,ålderssamansättning, mycket hög arbetslöshet, högtohälsotal med stor omfattning på förtidspensioneringarsamt låg utbildningsnivå.Utvecklingen har således varit negativ trots att regionenligger nära expansiva områden med diversifieradarbetsmarknad. Likaså är avstånden inte särskilt stora ochregionen har ett mycket stort antal mindre orter med godaindustriella traditioner. Natur- och kulturbygd med godaförutsättningar för turism finns i hela området.Gemensamma satsningar som som bevararBergslagens specifika historia har utvecklats.I många stycken delar Bergslagen de norrländskaförutsättningarna och problemen även om den geografiskaskalan och den industriella historien avviker en del.På lokal nivå finns i kommunerna både initiativkraft ochkompetens. Det som saknats är resurser och samordning föratt utveckla ett decentraliserat, hållbart och mindre sårbartnäringsliv. Det behövs ett utvecklat utbildningssystem, ävenpå högskolenivå, som tar tillvara regionens speciellafördelar. Det behövs kompletterande investeringar ijärnvägstrafik och telekommunikationer som kan läggagrund för en modern industri- och tjänstesektor. Det behövsen bred kompetensutveckling bland stora delar avbefolkningen. Det behövs inte minst kraftfullautbildningssatsningar för kvinnorna i regionen som så starktpräglats av manligt dominerade industrier.I Bergslagen har de traditionella storindustrierna ochbruken haft en stark ställning och deras slagskugga vilarfortfarande tungt över regionen. De exploateradearbetskraften så länge det var lönsamt och dominerade heltregionens utveckling. De lämnade sedan regionensmänniskor åt sitt öde. Bergslagens stora bidrag till Sverigesindustrialisering och exportinkomster har inte kommitregionen till del.Det är dags för en rejäl satsning på förnyelse avBergslagen. På samma sätt som Norrlandslänen har en fondför utveckling av infrastruktur och investeringar,nyföretagande och kompetenshöjande insatser menar vi attdenna region skulle tillföras motsvarande resurser.Vi föreslår att en fond inrättas på 200 miljoner kronorför detta ändamål. Administration och förvaltning fårhandhas av en organisation gemensam för de ingåendelänsstyrelserna och kommunerna. Det är viktigt att godekonomisk och näringspolitisk kompetens finns tillgängligvid fonden eller alternativt vid en . En förutsättning är att lokala kraftermobiliseras och att det lokala näringslivet dras med i ettutvecklingsarbete. En annan förutsättning är att insatsernapassar in i länsprogram eller den regionala strategin förBergslagen. Insatserna tar sikte på att förnya regionen påett integrerat sätt. Det handlar inte endast om ''passivt''företagsstöd.Finansieringen sker medelst de regionalpolitiskamedlen. För framtiden kan dock medel frånvattenkraftsavgift på ett öre per kWh från regionensvattenkraftsproduktion tas i anspråk på analogt sätt som ifallet Norrlandsfonden.Nedsatta sociala avgifter m.m.Som vi tidigare berört anser vi att företagen skall varautsatta för ett omvandlingstryck. Det finns en risk att medregionalpolitiskt stöd konservera gamla strukturer. Viföreslår i enlighet med detta synsätt att driftsstödet i formav sänkta socialavgifter minskas för att istället ökautvecklingsbidraget. Vi föreslår en minskning av anslagetför nedsättning av sociala avgifter med 200 miljoner kronoroch avsätter istället 250 miljoner till stöd vidsysselsättningsökning inom stödområdet för småföretagenligt vad som sägs i propositionen under avsnitt 12. 50miljoner tillförs där från ej använda medel under nuvarandebudgetår under anslag A 2.Vi menar att det är fel att låna av budgeten förarbetsmarknadsmedel för kommande budgetår. Vi avslårdärför förslaget om tillsmåföretagsstöd. Istället vill vi dels, enligt ovan, attsärskilda medel avsätts till stödområdet försysselsättningsökning, dels att tas frånårets budgetmedel på A 2-anslaget till sysselsättningsökningi övriga landet enligt avsnitt 12 i propositionen. Dock menarvi att av de 800 miljoner som därmed återförs tillarbetsmarknadsmedel kan 150 miljoner kronorspeciellt öronmärkas för konsultinsatser enligtpropositionen.LänsanslagetVänsterpartiet vill peka på att det blandinvandrargrupper i större städer förekommer enarbetslöshet på . Detta är en grupp som istor utsträckning saknar röst i det svenska samhället ochsom dessutom med stor sannolikhet kommer att ha enmycket hög arbetslöshet även i en högkonjunktur. Oftafinns i de områden som har en hög andel invandrare mycketfå arbetstillfällen och liten service vad gäller banker m.m.Vi anser att denna situation bör uppmärksammas särskiltvid tilldelning av länsanslagen och vid fördelning i länen. Viföreslår därför en höjning av länsanslaget för att särskiltanvändas i invandrarområden i större städer på 100miljoner kronor att tas från oanvända medel i årets budgetpå anslag A 2.KvinnoinsatserFör första gången finns inte bara pliktskyldigast med ettkort avsnitt om kvinnor och kvinnligt företagande. Enfördjupning har skett och vi hälsar det med tillfredsställelse.Vi tror dock att de kvinnliga regionala resurscentra somföreslås måste få en bredare inriktning än enbartföretagande. De måste också kunna omfatta kultur,offentlig sektor, infrastruktur m.m. I likhet medorganisationen tror vi också att det är viktigtatt centrumbildningarna drivs tillsammans med''gräsrotskvinnor''.Det nationella resurscentret bör också få en självständigställning och endast administrativt tillhöraGlesbygdsmyndigheten. Med utökade arbetsuppgifter börmyndigheten få förstärkta anslag. Vi föreslår att 2 miljonerutöver vad regeringen föreslagit går tillGlesbygdsmyndigheten.Vänsterpartiet anser som i tidigare års motioner att detär helt nödvändigt att kvotera in kvinnor i styrelsen förlänsstyrelsen och att det bör ske ett aktivt arbete för attknyta kvinnliga handläggare till ochutvecklingsfonden.Regionalpolitisk forskningDe snabba förändringarna vad gäller samhällsstrukturoch ekonomiska förutsättningar påverkar den regionalautvecklingen starkt. Det handlar om nationella processerlikaväl som en dramatiskt förändrad internationellverklighet.Tekniska förändringar revolutionerar näringsliv ochinformationssystem som människornasvärderingar successivt förändras.Avreglering och förändringar av organisationsformeroch styrningsmekanismer inom offentlig sektor harförsvårat det regionalpolitiska arbetet.Lokala initiativ och regionala utvecklingstendenseruppkommer alltefter den aktuella problembilden.Kvinnorna ställer rättmätiga krav på att vara delaktiga iutvecklingen och få ta en rättvis del av resurserna i anspråk.Den tid är förbi då man passivt rekvirerade statligastödmedel för att driva gamla verksamheter vidare. Nufinns det ett stort antal aktörer som med olika kompetenseragerar inom regionalpolitikens ram. Det är viktigt att ettstrategiskt tänkande ligger bakom de regionala programsom är en förutsättning för de konkretautvecklingsinsatserna och de regionalpolitiska stöden.Behovet av kunskap och kvalificerad analys är såledesavgörande för en förnyad och förstärkt regionalpolitik. Dethandlar om både problembild och möjligheter förframtiden.Expertgruppen för forskning om regional utveckling(ERU) är en myndighet som skall initiera och samordnaforskning om regional utveckling samt stå förkunskapsspridning. Beslutet att flytta ERU tillÖstersund angav grunden till den nyordning som regeringenvill skall gälla för regionforskningen.ERU förutsätts liksom tidigare genomföra sitt program inära samarbete med universitet och högskolor i hela landet.Enligt direktiven bör ERU särskilt beakta den kompetensinom forskningsområdet som finns vid iÖstersund. Likaså bör en dialog ske med aktörer på olikanivåer som deltar i utformning och genomförande avregionalpolitiken. Vi noterar att ävenGlesbygdsmyndigheten har utlokaliserats till Östersundvilket gör att här finns stor kompetens.ERU har beslutat om sitt forskningsprogram förden kommande treårsperioden och initierar nuverksamheten på allvar.