mot · GH02Jo217 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningMålet för trädgårdsnäringen är att denna vid etteventuellt EG-inträde är stark och konkurrenskraftig.Detta mål har slagit fast. I betänkandet från 1992års trädgårdsutredning framhölls att medan långsiktigaförutsättningar finns för en konkurrenskraftig svenskträdgårdsnäring, så föreligger betydandeanpassningsproblem under de år som närmast följer efterett EG-inträde.Vid en jämförelse med växthusnäringen inom EG ärproduktionskostnaderna högre i . Detta beror tillstor del på dyrare energikostnader. Det är på dennakostnadspost en lättnad behöver åstadkommas, om svenskträdgårdsnäring ska klara de övergångsproblem som ettEG-inträde innebär. I prop 1992/93 om ''Vissa frågor inomjordbruks- och trädgårdsnäringen'', läggs betoningen påmarknadsfrågor, där utvecklingsinsatser var och ärbehövliga. Medel anslås också till detta.Inom EG räknas trädgårdsnäringen tilljordbruksnäringen och har därmed tillgång till strukturstödi form av garantipriser, investeringsstöd och exportbidrag.Motsvarande stöd finns inte för den svenskaträdgårdsnäringen. Men andra stöd har kunnat nyttjas avträdgårdsnäringen. Till ett av de viktigaste stöden kanstatsbidraget till energibesparande åtgärder räknas. Dettainfördes och betalades ut t.o.m. budgetåret1992/93 bland annat i syfte att minska landets oljeberoende.Med stimulans av detta statsbidrag som utgått avinvesteringskostnaden, har en genomgripande förbättringskett.Energikostnader i växthussektornRiksdagen beslutade om en störreenergibeskattningsomläggning fr.o.m. . Förväxthusnäringens del innebar den att den allmännaenergiskatten avskaffas fr.o.m. , medan denför industrin avskaffades redan fr.o.m. . Den85-procentiga nedsättningen av koldioxidskatten hålls kvarpå denna nivå , men sänks därefter till75 %. kan näringen räkna med vissa fördyringar,om nuvarande beslut följs.Energikostnadens andel av produktionskostnaden är ijämförelse med våra viktigaste konkurrentländer, Hollandoch , betydligt högre. Beräkningar visar attenergikostnaderna för de mest använda bränslenamotsvarar av produktionsvärdet vidköksväxtproduktion (köksväxtproduktion, främst tomatoch gurka utgör tillsammans medprydnadsväxtproduktionen avväxthusproduktionen), och utgör, efterarbetskraftskostnaden, den näst största kostnadsposten i deflesta växthusföretag.Näringsutskottet uttalade vid behandlingen avenergiskatteomläggningen 1992 att växthusnäringen ärutsatt för hård importkonkurrens dels genom högaenergiskatter, dels genom hög energiåtgång till följd avkallare klimat. Vid behandling av prop 1992/93om Vissa frågor rörande jordbruket och trädgårdsnäringen,uttalade jordbruksutskottet att energibeskattningen, ävenmed hänsyn till effekten av energipolitiska beslut,kommer att utgöra en betydande del av ettträdgårdsföretags kostnader och att ytterligareskattelättnader på energiområdet för trädgårdsnäringendärför skyndsamt borde utredas. Vikten av detta betonadesockså trädgårdsutredning (SOU 1992:119). Merkonkreta förslag lämnades i en departementsskrivelse frånJordbruksdepartementet i oktober 1993.Det är viktigt att snabbt få fram beslut på detta områdeför att växthusnäringen ska kunna möta den närmasteframtiden med förväntad svår EG-anpassning, medtillförsikt. Angeläget är att bioenergibaseradenergiförsörjning i växthusproduktionen stimuleras. I defall växthusgasen koldioxid kan nyttjas i produktionen vidnyttjande av fossila bränslen, bör ytterligareenergiskattelättnader för växthusnäringen övervägas. Pålokal nivå finns ofta möjlighet till samverkan mellan olikaverksamheter, så att exempelvis växthusföretag kan nyttjaöverskottsvärme från andra verksamheter. Sådanasamverkansmöjligheter bör nyttjas i största möjligautsträckning.Statliga lånegarantierBehovet av kapital för utveckling av ny teknik ochekologiskt bättre anpassade metoder är stort för attytterligare öka produktiviteten. Det är t ex angeläget attundanröja behovet av ogräsmedel med bättre hack- ochborstteknik. Bättre hanteringsteknik och ändamålsenligasamt energisnåla lagerlokaler kräver också kapital. Likasåär kapitalbehovet vad gäller utveckling avväxthusanpassade biobränslebaserade energianläggningarstort. Investeringar i energibesparingar, exempelvisisolering, kommer också fortsättningsvis att vara viktigaåtgärder.Därför bör som sin mening ge regeringen tillkänna behovet av att statliga lånegarantier med garanteratlåg ränta kan erbjudas näringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av lättnader iväxthusnäringens energibeskattning,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans till växthusanpassadbiobränslebaserad energiförsörjning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att statligalånegarantier med låg ränta kan erbjudas trädgårdsnäringenför produktivitetsbefrämjande åtgärder.