mot · GH02Fö201 · 1994-01-25 00:00:00 — Gemensam säkerhet som utgångspunkt för framtidens försvar säkerhetspolitiska läge har dramatisktförbättrats . Riskerna för enmilitär konflikt, som kan beröra vårt land, har starktminskat. Den årliga ökning av anslagen tillkrigsförberedelser, som femåriga försvarsbeslutinnebär, bör därför upphöra. bör ansluta sig till denallmänna europeiska utveckling mot lägre militärutgiftersom pågår sedan några år.Den långsiktiga förbättringen av vårt säkerhetspolitiskaläge sammanfaller med en stark försämring avstatsfinanserna och samhällsekonomin. Snabbt ökadarbetslöshet och kännbara försämringar av medborgarnassociala trygghet har kontrasterats motmiljardökningar av de militära anslagen. Den moderatleddaförsvarspolitiken har inte bara varit i otakt med deninternationella utvecklingen utan även med den socialaverkligheten i vårt eget land. Det kan komma attallvarligt skada förtroendet för vår säkerhetspolitik.Två av regeringspartierna, kds och fp, har vid sinasenaste kongresser uttalat sig för sänkta försvarskostnader.Även den socialdemokratiska partikongressen i september1993 uttalade sig för lägre försvarsanslag vid en fortsattgynnsam säkerhetspolitisk utveckling. I har visocialdemokrater lagt förslag som omde genomförts hade inneburit en i stort sett oförändradanslagsnivå under innevarande försvarsbeslutsperiod --97.Nya hot mot vår säkerhetEtt nytt inslag i den säkerhetspolitiska debatten i vårtland har varit försöken att identifiera ''nya hot'' sedan derent militära hoten för överskådlig tid blivit allt merosannolika.Man har pekat på risken för stora flyktingströmmar övervåra gränser till följd av olika katastrofer i våra grannländer.Stora kärnkraftsolyckor i länderna på andra sidan Östersjönanser många vara det största hotet mot vår säkerhet. Andramiljökatastrofer till följd av verksamheter utanför våragränser kan också hota oss. Internationell terrorismoch ökad internationalisering av grov organiseradbrottslighet anses även utgöra ett växande hot mot vårsäkerhet.Gemensamt för dessa nya hot är att de är icke-militäraoch i huvudsak måste hanteras med icke-militära medel.Militära resurser kan naturligtvis användas i vissakatastrofsituationer, men i huvudsak är dessa nya hot enuppgift för civila myndigheter. I brist på trovärdiga militärahot söker nu en del militära debattörer nya uppgifter för sinorganisation på traditionellt polisiära områden.En del nya hot bör med fördel kunna hanteras avcivilförsvaret. Utformningen av vårt framtida civilförsvarkommer därför att påverkas av hur sannolika vi bedömerolika hotscenarier vara. Det kan mot denna bakgrund varamotiverat att omfördela totalförsvarets resurser så att debättre svarar upp mot den förändrade totala hotbilden.Regeringen har styrt resurserna i raktmotsatt riktning. Från socialdemokratisk sida ser vi gärnaatt en större andel av totalförsvarets resurser gårtill civilförsvaret. Kommunerna bör ges bättre möjligheteratt sköta sina nya civilförsvarsuppgifter, den centralaräddningstjänstens resurser bör förstärkas ochcivilförsvarets personalbehov kan mötas genom utbildningav fler värnpliktiga för civilförsvarsuppgifter.En svensk FN-brigadEfter öst/västkonfliktens avveckling och det kalla krigetsslut har intresset i många länder för fredsbevarande militärainsatser i FN:s och/eller ESK:s regi starkt tilltagit. Somalliansfri stat under det årtionden varmedverkan från i olika FN-aktioner för att dämpainternationella konflikter ofta efterfrågad.Vi bör från svensk sida fullfölja dessa traditioner ochgöra vårt yttersta för att stärka FN:s förmåga att förhindra,dämpa och avveckla internationella konflikter. Visocialdemokrater föreslog att en av våra armébrigaderskall specialiseras för att med kort varsel kunna sättas in iolika FN-aktioner. En sådan brigad bör ges speciellutbildning och utrustning för de uppgifter den kan möta ochbör baseras på frivilliga kontrakt både för befäl ochmanskap.En sådan svensk FN-brigad kommer sannolikt aldrig attoperera som en brigad, men en bataljon i ett längre FN-uppdrag måste roteras och då krävs en brigadorganisationpå hemmaplan. Det är bara att beklaga attriksdagsmajoriteten avvisade vår partimotion idenna fråga. Förslaget väcks på nytt inför årets riksdag.Program för gemensam säkerhetSyftet är att stärka säkerhet och att klara vårtbidrag till det nya säkerhetspolitiska samarbete och desäkerhetsskapande insatser som krävs i vår del av världen,särskilt och Barentshavsregionen, samt påandra håll i och världen, i synnerhet för operationerunder FN:s och ESK:s mandat.En ny europeisk fredsordning kommer att ställa krav påsvenskt engagemang, t.ex. vid ett deltagande i Partnerskapför fred.Också i ett globalt perspektiv kommer att ställas krav påsvenskt engagemang i ett sammanhålletsäkerhetssamarbete, t.ex. som det föreslagits av FN:sgeneralsekreterare i ''Dagordning för fred'', eller i denrapport som ska lämnas av kommission.Socialdemokraterna vill därför introducera ett samlatprogram för gemensam säkerhet. Totalt uppgårprogrammet till 1 300 miljoner kronor.Det handlar om att inför de nya säkerhetsfrågorna skapaen struktur inom regeringen och i budgeten som är mereffektiv och som mobiliserar både försvarets ochutrikesdepartementets olika delar till ett samlatengagemang.Inom försvarsanslaget avsätter vi 1 000 miljoner kronorför säkerhetsskapande åtgärder. Av dessa är 836 miljonerkronor återförda från UD:s anslag B 9 Fredsbevarandeinsatser. omdisponeras efter förslagfrån ÖB inom försvarsanslaget.Inom UD:s anslag avsätter vi . Ettsärskilt anslag B 9 Säkerhetsskapande åtgärder inrättas. Tilldetta förs till ESK och 117 miljonerkronor till bl.a. suveränitetsbistånd från outnyttjade medelinom östsamarbetet. Inom biståndsanslaget avsätts 150miljoner kronor för insatser för fred, säkerhet ochåteruppbyggnad.Försvarsanslagets medel skall användas tillfredsbevarande styrkor, utbildning i fredsbevarande tjänstav utländsk personal, som kan vara ett betydelsefulltsvenskt bidrag vid ett deltagande i Partnerskap för fred,samt en rad andra militära säkerhetsstärkande insatser, isynnerhet under FN:s eller ESK:s mandat. Därutöver harvi lagt förslag om att inom försvaret inrätta en särskild FN-brigad.UD:s anslag handlar om ESK, om bidrag till civilainsatser för att förebygga konflikter, stärka en fred somuppnåtts och delta i ett försonings- och återbyggnadsskede.Därutöver betonar de socialdemokratiska förslagen tillöstsamarbete och bistånd, som presenteras i särskildamotioner, starkt behovet av att engagera sig ikonfliktlösning.Programmet för gemensam säkerhet ska koordinerasinom regeringen i ett nära samarbete mellanutrikesdepartementet och försvarsdepartementet. Ensärskild samordnare utses, möjligen på statssekreterarnivå,under utrikesministern.Vi ser detta som ett första steg i att hitta nya former föratt stärka säkerhet och arbeta för en freds- ochsamarbetsordning i och i världen.Vinner vi valet kommer vi att arbeta vidare på dennagrund och lägga ett förslag om ett flerårigt program.Längre återtagningstidNär vi söker bedöma vårt behov av ett militärt försvar iframtiden måste vi bygga våra överväganden på mycketlångsiktiga prognoser. Även om krigshoten kanförefalla synnerligen osannolika är det fullt möjligt att viinom loppet av 10--befinner oss i en väsentligt sämresäkerhetspolitisk situation.Risken för spridning av konflikterna i det fornaJugoslavien eller i de sydligaste delarna av det tidigareSovjetunionen till vårt närområde, bedöms som ytterstringa. Det går inte att helt bortse från risken av militära hotsom ett inslag i framtida motsättningar mellan de trebaltiska staterna och . Det skulle i så fall kunnaförsämra vår egen säkerhetspolitiska situation.Västliga bedömningar av den politiska, ekonomiska ochmilitära situationen i dagens tyder på att det ävenvid ett regimskifte i , som skulle föra revanschistiskaoch kanske militära krafter till makten, skulle krävas mångaår för att på nytt bygga upp en militär styrka som kan hotaVästeuropa. förfogar över ungefär entredjedel av resterna av den tidigare Warszawapaktensstyrkor. Många bedömare i väst säger att det skulle att återupprusta . Militärabedömare i vårt land har hävdat att det skulle kunna gåbetydligt fortare.Vår nuvarande försvarsplanering bygger på ettriksdagsbeslut som räknar med en''återtagningstid'' för det svenska försvaret på ett (1) år.Bland förutsättningarna ingår att alla erforderligaekonomiska resurser ställs till förfogande. Mot bakgrund avvår bedömning av den ryska utvecklingen förefaller det merrimligt att planeringen för återskapandet av ett trovärdigtsvenskt invasionsförsvar bygger på en förvarningstid om 4--. För att klara den uppgiften bör vi skapa en betydandereservkader av arméofficerare och upprätthålla en kapacitetinom vissa delar av försvarsmaterielindustrin.Risker vid långsiktig rysk upprustningI budgetpropositionen 1993/94:100 bil. 5 s. 9 anförs idetta sammanhang bl.a. följande:De senaste årens utveckling innebär dock att de militärastyrkeförhållandena i har förändrats i grunden.Genom upplösning, det förenadeTyskland, och det militäratillbakadragandet från Öst- och kommer detsamlade NATO att med alla mått mätt vara konventionelltstarkare än i . De framtidastyrkeförhållandena torde komma att styras av bl.a. denekonomiska utvecklingen i och det förhållandetatt väst genom en överlägsen ekonomisk och industriell baskommer att, förutsatt politisk vilja, ha goda möjligheter attmöta en rysk långsiktig upprustning.Även möjligheter att gardera sig inför enlångsiktig rysk upprustning måste bedömas som goda, inteminst om vårt land blir medlem avEuropeiska unionen. militära alliansfrihet bestårvid ett EU-medlemskap. Detta klargjordes redan vidinlämnandet av medlemsansökan ochaccepterades formellt av i december1993. Ett svenskt EU-medlemskap får även andragynnsamma effekter på vårt säkerhetspolitiska läge.Försvarsministern har tyvärr vid upprepade tillfällen iutlandet gjort säkerhetspolitiska uttalanden som skapatosäkerhet kring vår försvarspolitik. Ingen har flitigare änvår nuvarande försvarsminister dödförklarat dentraditionella svenska säkerhetspolitiken. Hansfavorituttryck har varit att ''den svenska neutraliteten varskriven på stentavlor och de stentavlorna är nu krossade''.Det styrande angreppsfalletFörsvarsbeslutet utpekade det strategiskaöverfallet som styrande angreppsfall. Detta har senaredefinierats som angrepp med höga tidskrav, med merabegränsade, men kvalitativt högtstående resurseroch med maximalt utnyttjande av militär överraskning.Samtidigt låstes planeringen vid en 16-brigadersarmé. Övningen ''Orkan'' var enkustförsvarsövning med traditionell lagom förvarning. ÖBprioriterar det strategiska överfallet genom att han fram till1997 söker skapa en betryggande förmåga att möta ettsådant överfall. Strukturen hos försvaret byggs däremot i1992 års försvarsbeslut upp mot den mer krävandeuppgiften att möta angrepp över gräns eller kust.Det är uppenbart att försvarsbeslut integav tillräckligt klara styrsignaler till de militäramyndigheterna. Det strategiska överfallet har bara blivit eni tiden prioriterad deluppgift för vad som i grunden är ettinvasionsförsvar. Försvaret blir därmed varken särskiltmycket smalare eller särskilt mycket vassare.Det hade varit bättre om ''det styrande angreppsfallet''verkligen gjorts styrande för planeringen. Det hade gjortdet nödvändigt att planera för en rörligare armé med färreantal brigader och större omedelbar slagkraft. Detta varockså inriktningen på de socialdemokratiska reservationersom inlämnades inför försvarsbeslutet . Det ärexempelvis uppenbart för alla att inte ens de ökaderesurser som den moderatledda regeringen satsar räcker tillför att skapa 16 ''vassa'' brigader.Planeringen för att möta ett eventuellt invasionshot bördäremot skapa goda förutsättningar för en ''återtagning'' på4--. Denna planering bör syfta till att dels skapatillräcklig tillgång på officerare för ett invasionsförsvar, delsha förmåga inom delar av industrin att försörja ettinvasionsförsvar med materiel. Denna planering börnaturligtvis också styra utbildningen av värnpliktiga.Planering för återtagning kan aktualiseraen kortare grundutbildning som vid behov kan byggas på förinvasionsförsvarets behov.Marinens påtvingade felplaneringDe farhågor vi från socialdemokratisk sida framfördeinför försvarsbeslutet att de uppgifter som lades påförsvarets myndigheter inte skulle komma att inomde givna ekonomiska ramarna, har tyvärr visat sigberättigade. För arméns del har sålundautvecklingskostnaderna för luftvärnssystemets Bamse lagtsutanför den ekonomiska ramen. För flygets del skulle först delvis finansieras genom ett räntefritt ''lån''från flygets anslag sedan valdes metoden attvid behov låna från Riksgälden.Marinen har kapitalt misslyckats med att hålla sinverksamhet och sin materielanskaffning inom givnaekonomiska ramar. Detta var något som Chefen förmarinen vid upprepade tillfällen varnade för. Ansvaret förmarinens underskott vilardärför tungt på försvarsministern och ÖB. I ett försök attskyla över detta faktum tvingas Chefen för marinen genomregeringsbeslut att lämna sin tjänst långtinnan hans förordnande utgått.Försvarsministern söker nu dölja sina egnaplaneringsmisstag genom att i ett regeringsbeslut den 16december 1993 öka den ekonomiska ram marinen gavs iFB92 med , pengar som skaffas framgenom försäljning av civilförsvarets beredskapslagradeolja. Resten av marinens underskott ska enligtförsvarsministern sparas in utan att ändra på de uppdragsom gavs i FB92.Vi avvisar denna regeringens ändring av FB92. Marinenbör åläggas att hålla sig inom angivna ekonomiska ramar förden femåriga försvarsbeslutsperioden. Om detta kräverändringar i det uppdrag marinen ålagts enligt FB92 börregeringen återkomma till med förslag.Intäkterna från försäljning av beredskapslagrad olja böranvändas på annat sätt.StridsvagnsfråganFrågan om köp av moderna stridsvagnar har varitföremål för intensiv debatt . Flera avde mindre regeringspartierna har uttryckt stor tveksamhet.Moderaterna har dock med stöd av riksdagensbemyndigande drivit fram enstridsvagnsimport vars slutnota kan komma att uppgå tillmånga miljarder kronor.Vi socialdemokrater har hävdat attinköpet av moderna stridsvagnar bör begränsas till 50--60stycken. Det skulle göra det möjligt att vid pansarskolan iSkövde upprätthålla kompetensen inom truppslaget.Behovet av ytterligare stridsvagnar bör enligt vår meningutredas bl.a. mot bakgrund av den framtida vapentekniskautvecklingen.Regeringens beslut att köpa 120Leopard 2 improved och 160--200 begagnadeLeopardstridsvagnar skapar obalans i arméns ekonomi.Beslutet minskar under resten av 90-talet drastisktmöjligheterna att anskaffa den mot den aktuella hotbildenoptimalt bästa materielen. Vidare fruktar vi att köpet avLeopard på kommer att få starkt negativaeffekter för den svenska försvarsindustrin.Civila i kök och förrådArbetsdomstolen har genom beslut i december 1993underkänt arméns hantering av utbytet av civilanställdpersonal i regementens kök och förråd mot värnpliktig ''gråarbetskraft''. Några hundratal avskedade civilanställda fårnu höga skadestånd och måste erbjudas återanställning.Denna skandalösa hantering av frågan kan enligt uppgiftkomma att kosta försvaret ca 40 miljoner kronor.Försvarsministern och arméchefen har varit starktpådrivande i denna sak.Frågan om att ersätta civil personal i armens kök ochförråd med värnpliktiga bör tas upp till förnyad prövning.VärnpliktsfrågorDet system med en ''utbildningsreserv'' om flera tusenicke grundutbildade vapenföra värnpliktiga som infördesmed FB92 har mer än tidigare fokuserat intresset kring deekonomiska och andra villkor som gäller för värnpliktigasom genomgår grundutbildning. Begränsningarna av de friahemresorna har haft samma effekt. De förslag som lämnasi budgeten kan närmast ses som ett visst hänsynstagande tillinflationens effekter.Den situation som råder är inte tillfredsställande ochkan få menliga effekter på den positiva inställningen tillförsvaret bland de värnpliktiga. Frågan om de sociala ochekonomiska villkoren för värnpliktiga i grundutbildning börbli föremål för en översyn inför nästa försvarsbeslut.SkyddsrumRäddningsverket har i regeringens budgetförslag för1994/95 fått vidkännas besparingar om 40 miljoner kronorinom anslaget D 2. Skyddsrum m.m. Ett motiv för dennaåtgärd är att man bedömer att samhälletsbyggnadsproduktion minskar, och därmed minskar ocksåmöjligheterna att bygga skyddsrum i samband mednyproduktion av bostäder m.m.Det finns inom ansvarsområde ettstort antal projekt avseende främst underhåll ochförbättringar av skyddsrum och räddningscentraler för atträtta till fel och brister. Dessa kan med kort varsel sättasigång och skapa arbetstillfällen inom byggbranchen underde närmaste åren. Behov finns också att medverka vidkommunernas om- och nybyggnad av brandstationer ochkommunalhus.De som föreslås för nyabemyndiganden /95 bör i huvudsak användas förunderhåll och förbättringar så att största möjliga antalbyggarbetstillfällen skapas under de närmaste åren.Oförändrad real nivåRegeringen föreslår anslag till /95 som sammanlagt uppgår till . Det innebär en ökning med 1 018 miljonerkronor jämfört med innevarande budgetår. Denna ökningbestår i huvudsak av två komponenter. Den ena ärindexering för att kompensera försvaret för prishöjningarden andra är en real uppräkning av materielanslagen med''teknikfaktorn'' . Försvarsbeslutet innebaratt de reala försvarsutgifterna ökades med drygt 7 miljarderkronor . Krisuppgörelsen i september1992 innebar att denna ökning minskades med närmare 3miljarder.Den grunduppfattning vi socialdemokrater redovisatbl.a. i två tidigare partimotioner 1992 och 1993 är att dereala försvarsutgifterna --97 bör liggapå en oförändrad real nivå. Våra motiv har dels varitsäkerhetspolitiska, dels statsfinansiella. För att underfemårsperioden uppnå denna oförändrade reala anslagsnivåföreslår vi nu att anslagen till försvaret /95reduceras med jämfört medregeringens förslag.För att underlätta omläggningen av försvaretsverksamhet till en realt oförändrad anslagsnivå bör dockÖB under /95 få disponera detengångsbelopp på som inflyter genomförsäljning av beredskapslagrad olja.ÖB bör ges i uppdrag att lämna förslag ombesparingsåtgärder som täcker här föreslagnaanslagsminskningar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1. att beslutar att en av arméns brigaderomvandlas till en FN-brigad byggd på frivilliga kontraktbåde för befäl och manskap,2. att enligt vad som anförts i motionenbeslutar inrätta en ny anslagspost Säkerhetsskapandeverksamhet om genom att 836miljoner kronor överförs från UD:s anslag B 9Fredsbevarande insatser och 164 miljoner kronoromdisponeras inom försvarsanslaget efter förslag från ÖB,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt frågan om längre återtagningstid för invasionsförsvaretblir föremål för studier med sikte på beslut ,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt marinen, med ändring av regeringens beslut den 16december 1993, åläggs att hålla sig inom de ekonomiskaramar som angavs femåriga försvarsbeslut,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av skyddsrum,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt som inflyter genom försäljning avberedskapslagrad olja bör ställas till ÖB:s förfogande,7. att till totalförsvaret under fjärdehuvudtiteln anvisar mindre än vadregeringen föreslagit.