mot · GH02Ub907 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbildning i skogslänen m.m. InledningHela det svenska samhället och i synnerhet skogslänenhar under många decennier varit mycket beroende avutvecklingen i vår omvärld. De snabba förändringar som nusker kommer att påverka oss snabbare och mer djupgåendeän . Hur vi kommer att möta dessaförändringar blir avgörande för möjligheterna att utvecklavåra regioner. Här vet vi att den viktigaste faktorn förlokalisering av de mer utvecklade delarna av varu- ochtjänsteproduktion är arbetskraftens kompetens.Strategiska och offensiva satsningar på kunskap,utbildning och forskning betyder mycket för att stärkaskogslänens vitalitet och utveckling och är följaktligenmycket viktiga inslag i regional- och näringspolitiken.Konkreta åtgärder och insatser inom dessa områden i helalandet måste därför fortsätta.För socialdemokratin har vuxenutbildningen alltid varitviktig, då den ger möjlighet till ett livslångt lärande. Denger de som av någon anledning inte studerat i ungdomsårenmöjlighet till återkommande utbildning. För skogslänen ärdetta särskilt viktigt eftersom utbildningar tidigare inte allsvarit lika tillgängliga som . Trots de storautbildningssatsningarna finns det i t.ex. åldersgruppen 25 --stora grupper som har högst grundskoleutbildning.Därför måste vi fortsätta att satsa på den kommunalavuxenutbildningen och på folkbildningen och genomstudiestödet stimulera till studier.Satsningen på högskolorna i hela landet under densocialdemokratiska regeringsperioden gav många positivaresultat och hade stark regionalpolitisk genomslagskraft.Erfarenheten från visar att högskolorna är viktigainstrument när staten skall stödja olika regioner ochvitalisera näringsliv och förvaltning.Kompetensutvecklingen måste ske på olika nivåer. Dethandlar om att i grunden ge alla en bred grundutbildning.Därutöver är det viktigt att anställda har möjlighet att fåkompetensutveckling i sina arbeten. Socialdemokratinförespråkar att alla anställda får använda avsin arbetstid till kompetensutveckling.Stärk vuxenutbildningen!Regeringen riktar i sin budgetproposition ett slag motfolkbildningen. Man föreslår att folkbildningen fårminskade anslag med 100 miljoner kronor.Skogslänens befolkning vet hur mycket folkbildningenbetyder för utbildningen och kulturlivet. På många orter ärdet folkbildningsorganisationerna som står för enbetydande del av utbildningen och som bär upp kulturen.En nedskärning av folkbildningen skulle därför förödandekunna drabba de vuxnas utbildningsmöjligheter i glesbygd.Därför måste folkbildningen tillföras de 100 miljonerkronor som regeringen vill skära ner anslagen med.Socialdemokratin vill också erbjuda fler vuxnautbildning genom komvux. Varje komvux-plats är mycketvärdefull i skogslänen. Många vuxna har integrundskolekompetens och behöver skaffa sig den. Därtillkommer de vuxna som vill komplettera sinagymnasiestudier för att kunna söka tillhögskoleutbildningar och på detta sätt förbereda sig för enföränderlig arbetsmarknad.Höj nivån på utbildningsbidragen!Den borgerliga regeringen har försämratutbildningsbidragen till av a-kassenivån för ungdomarunder och för dem som deltar iarbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet. Detta är ett brott mot den s.k.arbetslinjen, då det blir förmånligare att ta emot bidrag änatt studera. Det slår tillbaka mot kompetensutvecklingen iskogslänen och är inte acceptabelt varken för den enskildeeller för samhället.Vi anser att utbildningsbidraget måste vara lika högt soma-kasseersättningen. Detta bör ges regeringen till känna.Fler högskoleplatser i skogslänen!Det är ingen tvekan om att högskolorna inom skogsläneni hög grad har bidragit till att främja forskning ochutbildning i stort i landet. Högskoleutbildningen har ökat iomfattning och det har bidragit till att höja kompetensen.Även efterfrågan på utbildning har stigit. Arbetslösheten ärett viktigt skäl, men detta har också skett i en omfattningsom knappast förutsågs när skolorna en gång inrättades. Ettökat ämnesurval, varvad vuxenutbildning,distansutbildning och fler utbildningsplatser har inte minstför många vuxna i hela landet inneburit en helt ny situationoch ett ökat behov av fortsatt högskoleutbildning.Den regionala obalansen finns tyvärr fortfarande äveninom utbildning och forskning. Det gäller därför att breddabasresurserna för verksamheten -- att i ökad omfattningstyra satsningar främst till de regioner som står inför enomfattande strukturomvandling. Mot denna bakgrund ärdet av synnerlig vikt att skogslänens högskolor tillförsytterligare utbildningsplatser.Bygg ut distansutbildningen!Närheten till studieorterna spelar i många fall enavgörande roll för om den enskilde, särskilt vuxna, kanutbilda sig. Svårigheten med långa avstånd till studieorternaär fortfarande ett återkommande problem. Därför måstedistansutbildningen byggas ut på bred front i skogslänen,som ju har en stor glesbygd med långa avstånd. På detta sättkan vuxna lättare skaffa sig grundutbildning för att kommavidare i utbildningssystemet.Men distanstekniken underlättar också för anställda atthöja sin kompetens inom specifika yrkesområden. Manslipper bortovaro från hem och jobb och det blir lättare attsnabbt tillämpa sina kunskaper på arbetsplatsen. Vi föreslåratt ett distansutbildningsinstitut inrättas bl.a. för attutveckla metodiken i detta sammanhang.Sprid forskningsresurserna!Fördelningen av forskningsresurserna mellanhögskolorna i skogslänen och framför allt universiteten ilandet är en fråga som oavbrutet diskuteras. Faktum är attmerparten av forskningsresurserna fortfarande slussas tillstorstadsregionerna.Trots detta finns nu inga ambitioner hos regeringen attmotverka denna snedfördelning av forskningsresurserna.Detta är mycket inkonsekvent då regeringen i sinaregeringsförklaringar slagit fast att hela landet ska leva.Det måste vara statsmaktens ansvar att ävenfortsättningsvis fortlöpande följa utvecklingen och medolika åtgärder motverka koncentration av forskningen tillnågra få orter. Statsmakten måste målmedvetet planera fören successiv utbyggnad av fasta forskningsresurser iskogslänen. Det bör redan nu slås fast att fastaforskningsresurser skall tillföras högskolor i skogslänenunder 1990-talet.De små och medelstora högskolorna i skogslänen har nuen begränsad forskning med eget programansvar. Det finnsgoda förutsättningar att öka samarbetet i forskningenmellan en del av högskolorna. Speciella åtgärder bör ocksåvidtas för att öka forskningskompetensen för lärare vid desmå och medelstora högskolorna.Socialdemokratin vill tillföra ytterligare medel, utöverregeringens förslag, för forskningsstödjande åtgärder vid dede mindre och medelstora högskolorna i landet samtHögskolan i . Vi anser att forskningsstöd i högre gradän bör riktas mot högskolor som verkar inomsysselsättningssvaga regioner.Det är vidare viktigt att inte åtgärder vidtas som skaparytterligare skiktning av högskolorna. Vid utläggning avutbildningsuppdrag och fördelning av forskningsresursermåste detta beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenutbildningen i skogslänen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distansutbildning i skogslänenoch inrättande av ett distansutbildningsinstitut,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsbidragen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler högskoleplatser i skogslänen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsresurser i skogslänen.