mot · GH02Sf608 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningJag anser att försvaret av en generös flyktingpolitik nu ärviktigare . understryks kraftigt viktenav att intensifiera arbetet med att undanröja orsakerna tillflykt.I motionen framförs kritik mot EG/EU:s allt störreslutenhet mot flyktingar och andra skyddsbehövande somsenast manifesterades vid toppmötet i kräver att regeringen inom ESK och Europarådetverkar för att kompletteras och att enalleuropeisk överenskommelse träffas för att hjälpa de nyastora flyktingskarorna i Europa.Det framhålls också att i de kommandemedlemskapsförhandlingarna inte får göra avkall på landetsmöjligheter att även som medlem kunna bedriva human ochsolidarisk flyktingpolitik.I motionen krävs också en kraftig bantning av , att asylprövningen förs över tilldomstolsliknande asylprövningsnämnder och attflyktingmottagandet överförs till kommunerna.I övrigt innehåller motionen ett antal krav för attförbättra rättssäkerheten i asylprövningen och göraflyktingmottagandet mänskligare.-- -- --Jag anser att vi i i förhållande till vårlevnadsstandard, vår inkomst per capita, våra demokratiskatraditioner och arbetarrörelsens grundläggande värderingarom internationell solidaritet skall ha en generösflyktingpolitik. Jag anser att detta nu är viktigare ännågonsin.I samband med förverkligandet av en generös ochhuman flyktingpolitik sätts grundläggande värderingar, somhumanism, medmänsklighet och alla människors lika värde,på prov.Att det finns ca 15--20 miljoner människor på flyktutanför sina hemländer, och nästan lika många iflyktingläger inom länder, är ett världsproblem. Arbetetmed att undanröja flyktens orsaker borde därförhögprioriteras både internationellt och nationellt.Insatser för att förebygga uppkomsten avflyktingströmmarI regeringens skrivelse om flykting- ochinvandrarpolitiken understryks behovet av att angripagrundorsakerna till flykt. Regeringen påpekar att det finnsen nära koppling till demokrati, respekt för mänskligarättigheter, fredliga lösningar på konflikter och denekonomiska och sociala utvecklingen i de berörda länderna.Det är bra att biståndet ges en ökad inriktning ochutformning i syfte att främja demokrati och mänskligarättigheter. Däremot anser jag naturligtvis inte att det är braatt biståndet skärs ned, det rimmar illa med regeringensdeklarerade insikt i grundorsakerna tillflyktingströmmarna.Krig och väpnade konflikter är huvudorsak till flykt. Detmest slående sambandet vid betraktande av världensflyktingsituation är det mellan vapenexport och flyktingar.Ett stort ansvar vilar på det internationella samfundet ochenskilda länder att begränsa vapenhandeln. Här finns fogäven för svensk självkritik.Den svenska sektionen av harpåpekat att svensk export av vapen och ammunition förmilitärt bruk nära nog femdubblades --1989. De länder som exporterade mest vapen till1987--1989 var kända av förövergrepp mot grundläggande mänskliga rättigheter.Jag anser att den enda försvarbara linjen när det gällersvensk vapenexport är en successiv och snabb avveckling.Länder med brist på demokrati och mänskligarättigheter, som innebär förföljelse av religiöst och politisktoliktänkande och förtryck av etniska minoriteter,medverkar också till stora flyktingströmmar.Jag anser att, förutom ett mycket aktivt arbete iinternationella fora för att påverka dessa ländersdemokratiutveckling, bör aspekten på mänskligarättigheter även spela en aktiv roll i svensk handelspolitik.Brister i den ekonomiska och sociala utvecklingen kange upphov till migrationsströmmar. Orsaken till dennautveckling är komplicerad och mångfasetterad. Men utantvekan spelar det ojämna handelsutbytet och u-ländernasskuldkris en viktig roll. För att förebyggamigrationsströmmar bör bl a verka för ettomedelbart skuldbetalningsmoratorium, följt av enavskrivning av skulder.Europa och flyktingpolitikI är återigen miljoner människor på flykt undankrig, politisk förföljelse och etniska utrensningar. Dennatragiska verklighet medför , som , att allt flerländer inför en restriktivare flyktingpolitik. Utrymmet förhumanitet och solidaritet krymper.EG:s samarbete på det flykting- och invandrarpolitiskaområdet, som det senast manifesterades vid i , inger farhågor om en hållning aven allt större slutenhet mot flyktingar och andraskyddsbehövande. Europeiska Rådet föreslår attdirektavvisningar av asylsökande skall ske i en störreomfattning än vad som sker.Bl a sägs, att om man anser att det finns möjlighet förden asylsökande att få skydd i en annan del av det egnalandet, skall det vara skäl för direktavvisning. Det äralarmerande att en så komplicerad fråga anses kunnaavgöras summariskt direkt vid gränsen. Oroande är även är beredd att inleda ett samarbete mellan stater om attupprätta gemensamma listor över s k säkra länder i vilkaman anser att ingen risk för förföljelse föreligger.Genom ett sådant förfaringssätt är risken uppenbar också avlägsnar sig från den grundläggande regeln omindividuell prövning. Schengen- ochyttergränskonventionens bestämmelser om visumtvång ochsanktioner mot transportbolag leder till att de som behöverfly hindras från att lämna sina hemländer. De nödställdaslivlinor skärs av.Om man inte lyckas utarbeta ett alleuropeisktgodtagbart flyktingsamarbete där EG ingår, bör regeringeni förhandlingar om ett svenskt medlemskap i /EU integöra avkall på möjligheter att även som medlemkunna bedriva en human och solidarisk flyktingpolitik.Jag anser att i lämpligt forum, ESK ellerEuroparådet, bör verka för:att vi i , liksom ärfallet i andra världsdelar, utarbetar en kompletterandekonvention till ,att en alleuropeisköverenskommelse utarbetas som gör det möjligt att snabbtoch på ett bra sätt hjälpa stora flyktingskaror.Överenskommelsen bör innehålla regler omupprättande av flyktingläger, fördelning av kostnaderna,återflyttning eller om detta inte är möjligt hur flyktingarnaskall fördelas mellan länder.Även andra orsaker kan innebära att storamänniskomassor snabbt måste förflyttas, t ex ett haveri i ettkärnkraftverk.Svensk flyktingpolitikI den verklighet vi nu bevittnar med sönderfall i storadelar av där hänsynslösa politiker piskar fram ennationalistisk renässans, drivs åter miljontals människor påflykt. Till vårt land har det kommitlika många flyktingar som det gjorde efter andravärldskriget, och då utan invandrarverk.Man kan och man ska debattera flyktingpolitikens olikaproblem i syfte att förbättra både lagar, rättssäkerhet,mottagning, avvisning m m. Men man får aldrig beskrivamänniskor som problem. De har problem men får intebetraktas som problem.Statens invandrarverkTrots högt ställda ambitioner har flyktingmottagandetoch invandrarpolitiken i väsentliga avseenden fungeratdåligt.Statens invandrarverk har utvecklats till en illafungerande byråkratisk koloss belägen på fel plats. Detskulle ligga i . Flyktingmottagandet haromgärdats med ett övermått av regler och förordningar. Deasylsökande har isolerats från samhället genom att placerasi förläggningar i en passiviserande och nedbrytandesysslolöshet. har en del idéer om hur dessa mönster skallkunna brytas presenterats i utredningar som blivit klaraunder . Ytterligare större utredning skallpåbörjas inom kort.Min uppfattning är att invandrarverket bör bli föremålför en kraftig nedbantning. Asylprövningen bör föras övertill fristående asylprövningsnämnder. Ansvaret för olikainvandrarpolitiska sakfrågor bör helt föras över till detdepartement frågan lyder under.Mottagandet av asylsökande bör flyttas över tillkommunerna. De kommuner som tar emot de nyainvandrarna har också byggt upp en fungerandeorganisation och skulle därför även kunna ta emotasylsökande . Det har varit och ärförödande för flyktingmottagningen att beslut ominrättande av förläggningar har fattats genom avtal mellaninvandrarverket och fastighetsägare. Fördelarna med attkommunerna tar över ansvaret för flyktingmottagandetskulle, om de får pengar till detta, bli:att beslutenkommer närmare kommunens invånare,att insynen iverksamheten blir bättre,att medverkan av ortensfrivilligorganisationer kan stärkas,att tillfälligaarbetsmöjligheter eller meningsfulla sysselsättningar lättarekan organiseras ochatt en vi-känsla kringflyktingmottagningen kan skapas.Jag är dessutom övertygad om att det innebärrationaliseringsvinster beträffandeadministrationskostnaderna och att ävenverksamhetskostnaderna blir lägre. Kommunerna erhålleridag ersättning för mottagande av asylsökande. Ävenförläggningsverksamheten blir billigare i regi änvad upphandling av förläggningskapacitetvarit.Avvisning med omedelbar verkställighetAv statistik framgår att närmare 40procent av dem som söker asyl blir föremål för beslut omavvisning med omedelbar verkställighet. Det är enuppseendeväckande hög andel och förhållandet väcker oromed tanke på att detta förfarande saknar flera viktigarättssäkerhetsgarantier. Det bör bli en av uppgifterna förden kommande utredningen att granska praxis på dettaområde.Muntlig handläggningInvandrarverket har som en följd av övertagandet avansvaret för asylutredningar från polisen i ökadutsträckning börjat tillämpa utlänningslagens bestämmelseri 11 kap 1 § om muntlig handläggning.Tillämpningen inskränker sig dock till det förstautredningstillfället. Den asylsökande som på ett senarestadium begär muntlig handläggning får avslagpå sin begäran. Det är därför nödvändigt att rätten tillmuntlig förhandling hos görs ovillkorlig.AsylnämnderInvandrarverkets handläggning av tillståndsfrågor iasylärenden har utsatts för en mycket hårdkritik. Handläggningen har varit undermålig ochrättssäkerheten har eftersatts på ett oacceptabelt sätt. JOhar ifrågasatt om inte i sin tillämpning avutlänningslagen har brutit mot 1 kap. 1 § tredje stycketregeringsformen som lyder: ''Den offentliga makten utövasunder lagarna. ''Bristerna i asylhanteringen har kunnat utnyttjas avflyktingfientliga organisationer och partier för attifrågasätta asylrätten. Jag föreslår att fortsättningsvis endastklara fall och rutinärenden skall prövas av Invandrarverket.Asylnämnder bör inrättas i de fyra regionerna som förstainsats. Asylnämnderna bör fungera underdomstolsliknande former med muntlig förhandling ochstörre öppenhet. En sådan ordning bör då även leda till attfärre ärenden överklagas.Praxis i asylbedömningInvandrarverket har inte uppdaterat denredovisning av praxis i asylärendebedömningen sompublicerades , efter det att riksdagenbeslutade därom. Vid förfrågan har man från verketuppgivit att arbetet med praxisredovisningen lagts ned pågrund av att den tjänsteman som ansvarade för detta fåttandra arbetsuppgifter. Denna förklaring kan inte godtas.Det är viktigt för den demokratiska insynen att praxisfinns tillgänglig för oss politiker som har yttersta ansvaretför rättssäkerheten, men även viktigt att press ochallmänhet har möjlighet till insyn.En praxisredovisning bör finnas från alla nivåer avasylbesluten från första instans, frånöverklagningsinstansen och från regeringen. Att ävenregeringen publicerar sin praxisredovisning anser jag varanödvändigt eftersom det är regeringsbesluten som skallstyra praxisutvecklingen på de andra två nivåerna.Förordnande av offentligt biträdeRedan år 1989, när rätten att förordna offentligt biträdei asylärenden flyttades från rättshjälpsnämnden tillinvandrarverket, uttryckte det föredragande statsrådetprincipiella betänkligheter mot omorganisationen. Det harvisat sig att dessa farhågor var befogade; bl a har JOkonstaterat allvarliga brister i verkets handläggning avfrågor som gällt förordnande av offentligt biträde.Undersökningar har dessutom visat att vissa juristerensidigt gynnats med många förordnanden medan erfarnaflyktingadvokater mycket sällan kommit i fråga. Dennaordning har i sin tur inneburit att biträdesinlagor i alltförmånga fall varit av dålig kvalité och därmed förlängt tidenför ärendehanteringen.Jag anser att uppdraget att förordna offentligt biträdeskall återföras till rättshjälpsnämnden.Förvar och uppsikt av flyktingbarnReglerna om förvar av flyktingbarn som infördes av densocialdemokratiska regeringen medförde som vi då förutsågen kraftig ökning av antalet barnförvar. De senast infördareglerna som trädde i kraft innebär enbegränsning av möjligheten att ta barn i förvar jämfört medden tidigare bestämmelsen.Jag föreslår emellertid ett totalförbud mot barnförvar.Den nya regeln om uppsikt i 6 kap. 5§ tredje stycket utlänningslagen kan inte godtas.Det socialförsäkringsutskottet anfört i sitt betänkandeom tillämpningen av uppsiktsregeln är mycket oprecist ochsvårtolkat. T ex kan uppsikten vid en prövning komma attbetraktas som ett frihetsberövande vid en tolkning av deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Det gårinte heller att få frihetsberövandet prövat av domstol.En värdig avvisningEn värdig avvisning efter beslut om avslag på enasylsökan är lika viktig som en värdig flyktingmottagning.Många hårresande uppgifter om omänsklig behandling ochrena övergrepp vid avvisningar har alltför ofta rapporterats.Dessa missförhållanden tror vi leder till onödigt kostsammaavvisningar både ekonomiskt och mänskligt.Behovet av att utarbeta fungerande regler och rutinerför hur avvisning bör ske är mycket angeläget. Att det ocksåbehövs kunniga och engagerade personer i samverkan medden som skall avvisas är också uppenbart. Den kommandeutredningen bör utarbeta förslag om detta.ViseringsreglernaDe mycket hårda viseringsregler som invandrarverketinförde 1987 och 1990 för medborgare från bl a ochBangladesh gäller fortfarande. Självfallet har under dennatid många familjetragedier förorsakats. Invandrarverketsbestämmelser har utsträckts till att gälla allt fler länder ochhar nu tillämpats för några länder i sex år.Reglerna motiverades ursprungligen med hög''avhoppsfrekvens'' för besökare från vissa länder. Någraaktuella siffror har inte redovisats. Om undersådana förhållanden fortsättningsvis tänker godtaInvandrarverkets tillämpning av reglerna förbesöksvisering, kan det ifrågasättas om riktlinjerfrån 1983/84 verkligen ligger fast.Riksdagen bör ge regeringen till känna att riktlinjernafrån 1983/84 om besöksvisering bör tillämpas och attavvikelser endast får ske efter noggrann prövning och beslutav regeringen samt omprövas efter en förutbestämd tid.ÅtervandringDet anses allmänt att frivillig återvandring tillhemlandet, när det finns förutsättningar för detta, ofta ärden bästa lösningen för flyktingen. har en mycketrudimentär återvandringspolitik.Det bör bli en viktig uppgift för den kommandeutredningen som tillsatts att undersöka vilka åtgärdersom bör vidtas för att stärka stödet till återvandring.FamiljeåterföreningMissförhållanden råder påfamiljeåterföreningsområdet. Väntetiderna för att få tid fören anknytningsintervju uppgår påambassaden i och kan se ut som i följande exempel:En somalisk man sökte asyl i i mitten av 1990.Hans hustru och barn vistas under mycket svåraförhållanden i ett flyktingläger i . Mannen fårpermanent uppehållstillstånd . Då kan hustruoch barn få beställa tid för intervju på ambassaden iNairobi. Väntetiden för intervjun är sex månader.Till detta kommer egen handläggningsom också tar ca . Det betyder att familjen kanåterförenas först separation. Vad det senbetyder i psykiskt lidande, oförmåga att tillgodogöra sigSFI-undervisning eller att utföra arbete och anpassa sig tilldet svenska samhället är lätt att förstå.Förfarandet vid familjeåterförening måste ses över medmålet att förkorta handläggningstiden.AmnestiDe 7.000 flyktingar som gömmer sig här skall haamnesti. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att har engenerös flyktingpolitik, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en successiv avveckling av svenskvapenexport,1 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skuldbetalningsmoratoriumoch en allmän avskrivning av skulder,1 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav vid förhandlingarom ett svenskt EG/EU-medlemskap,1 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhållande tillflyktingfrågor i ESK och ,1 6. att hos regeringen begär förslag om enkraftig nedbantning av , 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylprövningsnämnder, 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande avflyktingmottagandet till kommunerna, 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avvisningar med omedelbarverkställighet,10. att hos regeringen begär förslag om sådanändring av utlänningslagen att ovillkorlig rätt till muntligförhandling föreligger både hos ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om publicering av praxis,12. att hos regeringen begär förslag omöverförande av rätten att utse offentligt biträde iutlänningsärende till rättshjälpsmyndigheten,13. att hos regeringen begär förslag omtotalförbud mot förvarstagande av barn,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en värdig verkställighet avavvisningar,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpning avbesöksviseringsreglerna i enlighet med 1983/84 årsriktlinjer,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förbättradåtervandringspolitik,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen avfamiljeåterföreningsärenden,18. att beslutar om amnesti för de 7 000människor som gömmer sig här undan förtryck och död.