mot · GH02A437 · 1994-01-25 00:00:00 — Landsbygdskampanjen ''Hela ska leva'' blevstartskottet till en bättre förståelse för landsbygdensproblem men även landsbygdens storautvecklingsmöjligheter.FolkrörelserådetEfter den inledande kampanjen bildades''-- Hela ska leva'' för att följa uppkampanjens idéer och aktiviteter.Folkrörelserådets syfte och uppgifter är bl.a.:att stimulera och stödja det lokala utvecklingsarbetet,att verka för samordning mellan de lokalautvecklingsgrupperna,att samordna folkrörelserna i arbetet med de frågor somberör landsbygdspolitiken,att lyfta fram landsbygdens frågor och bedrivaopinionsarbete.Med sina ca 2 100 lokala grupper utgör Folkrörelserådeten betydande resurs som på ett mycket medvetet sättarbetar för en positiv utveckling av landsbygden.Ett arbetsprogram, ''Landsbygd -- Framtidsbygd'', harockså presenterats för de näramste årens opinionsarbete.Folkrörelserådet driver i samarbete med andramyndigheter ett antal intressanta projekt som engagerartusentals människor över vårt land. Exempel på sådanaprojekt är ''90-talets byapolitik'' och''''.Exempel på frågor som man arbetat/arbetar med ibyagrupperna är bl.a.: Regional beskattning avvattenkraften Möjligheten att etablera nya företag pålandsbygden Kapitalförsörjningen för landsbygdsföretagSkatteavdrag för arbetsresor i glesbygd Utbyggnad avdata- och telenäten Utökade möjligheter tillförvärvsarbete för kvinnor i glesbygd Ungdomarsmöjligheter att bosätta sig på landsbygden Äldresmöjligheter att bo kvar på landsbygdenKollektivtrafikfrågor Behovet av samlingslokalerSamordnad service m.m.Samordnad serviceSamordning mellan olika aktörer på landsbygden är enförutsättning för en väl fungerande service. En viktigfunktion är förekomsten av en samlingslokal som fungerarsom en samlingspunkt för bygdens olika aktiviteter.I utvecklingsprojekten har kulturutbudet fått enframträdande roll och intresset för egna initiativ när detgäller såväl lokala teateruppsättningar som folklustspel harökat. Affär, bank, post, telefunktioner och bibliotek ärandra viktiga servicefunktioner där samordning bör ske föratt garantera den grundläggande servicen i glesbygden.GlesbygdsmyndighetenGlesbygdsmyndigheten är den myndighet som har detövergripande ansvaret för samordning av insatser förglesbygdens utveckling. Utöver Glesbygdsmyndighetenfinns resurser för landsbygdsutveckling spridda hos ettstort antal myndigheter t.ex. ,, , , AMS samtforskningsresurser som ERU och CERUM förfogar över.Det bör övervägas om inte en mer kraftfull organisationmed helhetsansvar för den strategiska utvecklingen avlandsbygden borde skapas. Denna organisation bör geskompetens och ekonomiska resurser till att ta ett samlatansvar för landsbygdsutvecklingen, inklusive glesbygden.Detta och tillhörande frågor bör bli föremål för enparlamentarisk utredning.KommunernaFlera kommuner har gjort goda framsteg när det gällerlandsbygdsutveckling. Kommunala landsbygdsprogrammåste dock mer allmänt bli regel i kommunerna. Ett sätt attöka kommunernas ansvar för sådana aktiviteter kan vara attanförtro dem delar av det regionalpolitiska stödet somlänsstyrelsen fördelar. Närheten till problem ochmöjligheter kan ge en effektiv användning av medlen.För vår del handlar det om att subsidiaritetsprincipenockså förverkligas på den kommunala nivån. att även ekonomiska resurser kan läggas ut på lägstamöjliga effektiva nivå och att denna lägsta nivå också fåraktiv hjälp av den högre nivån för att klara sina uppgifter.LänsstyrelsernaLänsstyrelsernas stödjande funktion är viktig förlandsbygden. Det är angeläget att länsstyrelsernaaktualiserar regionala landsbygdsprogram tillsammans medkommunerna och byagrupperna. En samverkan med andraregionala aktörer är självklar -- Utvecklingsfonder,och Kooperativa utvecklingscentram.m.Nationellt landsbygdsprogramDet gäller nu att ta till vara alla positiva erfarenheter frånlandsbygdskampanjen och de aktiviteter som pågår i deolika utvecklingsgrupperna/byagrupperna. Möjligheter tillnya pedagogiska grepp i skolan, avreglering, ändradbostadsfinansiering och ökad internationell samverkangenom bl.a. , är några motiv för enparlamentarisk utredning om landsbygdspolitikens behovoch möjligheter inför tjugohundratalet.Den tekniska utvecklingen medför nyamöjligheter för landsbygden, inte minst möjligheter somskapas om den digitala infrastrukturen byggs ut ocksåutanför tätortena. Möjligheterna till distansstudier ökarliksom möjligheter att utlokalisera högskolekurser tilllandsbygden.Det är nu dags att samla alla dessa nya förutsättningar iett nationellt landsbygdsprogram för hela den svenskalandsbygden.EU-anslutningAllmänt kan sägas att skillnaderna mellan svensk politikför landsbygden och EU:s inte är så stora. EU-länderna haren klar strategi för landsbygdsutveckling som syftar till attstärka och vitalisera bygder på tillbakagång. Ett exempel ärdet s.k. Leader-programmet som stödjer lokal mobiliseringi över 200 bygder runt om i medlemsländerna. Inom EUfinns också en mängd nationella stöd till landsbygden.Oavsett medlemskap bör vi samarbeta med bl.a. EU-länderna för att få impulser till landsbygdsutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en parlamentariskutredning om landsbygdsutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett samlat nationelltprogram för den svenska landsbygdens utveckling.