mot · GH02Sf614 · 1994-01-25 00:00:00 — kommer ett stort antal asylsökande ochflyktingbarn till . De flesta kommer frånkrigsdrabbade områden och bär med sig upplevelser ocherfarenheter som är traumatiska och svåra att bearbeta. Ettantal ensamkommande minderåriga tas också emot. Mångahar farit illa före eller under flykten vilket ställer krav påalldeles speciella åtgärder.Beslutet om att ge 40 000 bosnier uppehållstillståndförstärker behovet av insatser ytterligare. Bland dem finnsmånga barn med bilder av övergrepp, våld och död somdrabbat föräldrar, nära anhöriga och vänner. Trygghetenhar slagits i spillror. Barn är utan möjligheter att påverkavad som händer och har ofta fått axla ett ansvar för familjensom vida överstiger deras ålder.Flera artiklar i FNs barnkonvention, ratificerad avSverige, har relevans även på detta område. Konventionenavser varje människa under . Art 22 handlar särskilt omflyktingbarn, deras rätt till skydd och humanitärt bistånd.Här talas också om ansträngningar för att finnaensamkommande asylsökande barns föräldrar.Socialstyrelsen har pekat på några problem i sin rapport1991:2 ''Flyktingbarn i ''. Där tas bl a upp behovetav förbättringar inom sluss- och förläggningsverksamheten.Det stora behovet av psykologiska, kurativa och andrastödresurser för barnfamiljer betonas. Småbarnsföräldrarbör få möjlighet att bo så att föräldrarna kan laga barnensmat och att barnen kan äta den i lugn och ro och på tidersom passar dem. Asylsökande barnfamiljer bör ejinkvarteras i anläggningar där riskerna för barnolycksfall ärstora eller där barn har små lekmöjligheter.Frågan om asylsökande och flyktingbarns situation harockså tagits upp i en rapport från . har bl a uppmärksammat regeringen på behovet avstatligt stöd till PUB-klinikerna i samband med denkommunala flyktingmottagningen.Flera undersökningar visar också på de vårdbehov somfinns och på det stora behovet av barnpsykologiskbehandling och psykosocialt stöd under sluss- ochförläggningstiden och efter kommunplacering. Läget ärockså allvarligt om man ser på flyktingmottagandetsutformning i stort och bristen på barnpsykologisk ochbarnpsykiatrisk kompetens inom förläggningssjukvårdenöverlag. Den efter ankomsten till harkaraktären av ''katastrof''. Därför bör tillgång tillkvalificerad personal finnas tidigt.I , med en stor ström avasylsökande, har en utredning gjorts som syftar till attföreslå åtgärder för att förbättra barnens situation.Utredningens slutsats är att behovet är stort såväl vidmottagandet som efter kommunplacering. En lösning skullevara att skapa ett centrum för flyktingbarn där kompetensskulle samlas och vars resurser kan stå till förfogande förmyndigheter och kommuner. Ett sådant centrum skullekunna drivas i samverkan mellan landstingsområdetskommuner och förläggningar. Centretsuppgifter skulle kunna vara att ge stöd och behandling tillensamkommande minderåriga, vara stödresurs för barn vidslussar och förläggningar, samt bli en instans för utredningoch samordning i situationer där medicinska aspekter börvägas in i frågan om asyl eller för ställningstagande tillbehandlings- och utredningsgång.Ett sådant centrum skulle ge förutsättningar förforskning, utbildning, utveckling och samordning och varaett stöd för myndigheter och kommuner.Genom att samla tillgängliga projektresurser skulle enmodell kunna skapas som ger erfarenheter vilka skullekomma till nytta för liknande centra runtom i landet. Iförlängningen skulle medel för stöd och hjälp åtflyktingbarn kunna användas effektivare och barnen fåadekvat och kvalificerat stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett centrum förflyktingbarn.