ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf611 · 1994-01-25 00:00:00 — För vissa typer av brott begångna i kan utländskamedborgare dömas att förvisas från landet.Bryter man mot detta domslut, dvs. återkommer tillSverige innan förvisningsperioden gått ut, kan man dömastill fängelse eller böter och återförvisning. Någonförlängning av utvisningstiden går emellertid inte att dömaut.Enligt vår mening medför detta att utvisningsstraffetmister en stor del av sin verkan för vissa brottslingar.Om en utländsk medborgare olovligt vistas i Sverigeunder den tid som denne är förbjuden att vistas i landet bördärför finnas möjlighet att också förlänga utvisningstiden.Lämpligen kan man som utgångspunkt för det nya straffetbörja räkna den tidigare dömda förvisningstiden från detdatum personen åter greps.Det bör således i utlänningslagen (1989:529) kap 10 § 4införas en möjlighet att förlänga utvisningstiden förutländska medborgare som olovligt vistas i Sverige.Utformningen av lagtexten bör ankomma på utskottet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av utlänningslagen.
mot · GH02Sf612 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska flyktingpolitiken omfattas av policyn attfamiljer i möjligaste mån ska ges möjlighet att återförenas.Det gäller förutom kärnfamiljen även i vissa fall föräldrartill i bosatt person.Enligt riksdagsbeslut sedan l983/84 och därefterutformad praxis är emellertid regelverket utformat på ettsätt som enligt vår uppfattning inte stämmer med denallmänna rättsuppfattningen och inte heller med rättvisaoch humanism. Det senaste särskilt i ljuset av att mångaflyktingar avvisas till mycket svåra förhållanden.I prop 1983/84:144 som sedermera blev beslutkan man läsa följande:Ensamstående förälder utan medföljande minderårigtbarn beviljas UT för bosättning hos här i landet bosatt barn.Detsamma gäller i allmänhet beträffande ensamståendeförälder med minderårigt barn, om majoriteten av de vuxnabarnen är bosatta i . Föräldrapar som har samtligasina barn i beviljas UT om de är eller äldreeller det föreligger starka humanitära skäl. Beträffandeföräldrar i övrigt sker en bedömning av en rad förhållanden,såsom om de har barn med sig eller inte, antalet barn iSverige, föräldrarnas ålder och hälsotillstånd samtföreliggande humanitära skäl.Detta medför att ensamstående föräldrar utanminderårigt barn regelmässigt beviljas uppehållstillståndoch därmed följande socialt bistånd oavsett hur många barnde har kvar i hemlandet, oavsett om de utsätts för några somhelst trakasserier och oavsett deras försörjningssituation ihemlandet. Uppenbarligen är det frestande att utnyttjadenna situation till att på ett enkelt sätt samla pengar tillresor mellan de båda länderna.Samtidigt utsätts föräldrapar som bevisligen har problemoch som är sista länken i familjen för noggrann granskningoch blir oftast avvisade. Det finns exempel på att eninvandrarfamilj med företag ville ha sina farföräldrarboende hos sig för att traditionsenligt ta hand ombarnbarnen under föräldrarnas långa arbetsdagar. Dettautan några som helst krav på socialt bistånd. Det varomöjligt.Vi anser det angeläget att ändra bestämmelserna så attvarken ensamstående föräldrar eller föräldrapar bedömsslentrianmässigt. För båda kategorierna bör hänsyn tas tillderas situation i hemlandet, deras behov av skydd ochbehovet av förening med familjen i . Framförallt börantalet barn i hemlandet vara lika avgörande vidbedömningen av ensamstående föräldrar och föräldrapar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en ändring i utlänningslagen ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02Sf613 · 1994-01-25 00:00:00 — Stoppa utvisningarna till Afarland i EtiopienEtt fåtal personer från Afarland finns i . Deriskerar att bli utvisade trots risker för att bli dödade ellerutsatta för orimligt hårda straff. Utvisning av afarer bördärför ej tillåtas.Situationen i AfarlandAfariska ungdomar tvångsrekryteras till etiopiskaarmén (EPRDF-styrkorna).Afariska oppositionellamisshandlas och arresteras olagligen. Flera afarledare sitterfängslade i preventivt syfte. Motsättningarna mellan afareroch EPRDF är mycket stora och flera oppositionella sitteri fängelse. Uppgifter tyder på att det totalt finns över 2 500människor i som sitter fängslade utan att haanklagats för något brott.Afariska unga män som avtradition bär vapen betraktas ofta som rebeller av EPRDF-styrkorna och många har skjutits ihjäl.EPRDF-styrkorhar genomfört flera massakrer mot afariska byar, då mångacivila dödats. genomfördes en sådanmassaker mot Dawwè-bor på den regionalamarknadsplatsen . Över 60 civila dödades,däribland många barn och gamla. Vid de stridigheter somutbröt dödades tre av Adens bröder.EPLF-soldater () har plundrat, trakasserat och krävtmutor av afarfolken kring motorvägen till Assab. Mångaafarer kämpar för att afarerna skall kunna bevara sittsjälvbestämmande och sitt traditionella nomadiserandelevnadssätt. De protesterar mot att afariska ungdomartvångsrekryteras till armén. De vill att Afarland skallbevaras som ett område inom och inte delas uppmellan och med en gräns som skiljerfamiljerna åt. Det har också bildats afariska grupper som ärberedda att föra en väpnad kamp för att hävda sinaintressen gentemot EPRDF () och EPLF ().Strider har förekommit.Afarer och andra har från olika håll i världen skickatinformation till invandrarverket om situationen i Afarlandoch/eller vädjat att afarer skall få stanna i meningenting har hjälpt. har avslagit derasansökningar om uppehållstillstånd. De ytterligare uppgifterom risken för förföljelse som afarerna därefter harpresenterat i en ny ansökan till invandrarverket har inteansetts tillräckliga för att verket skall ta upp ärendena pånytt och besluta om inhibition av utlänningsnämndensutvisningsbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvisningar till Afarland, iEtiopien.
mot · GH02Sf615 · 1994-01-25 00:00:00 — Förvar av asylsökande barn I är det fortfarande möjligt att sätta asylsökandebarn i förvar. Barn kan således låsas in enbart av det skäletatt deras familjer söker asyl. Att över huvud taget berövabarn friheten strider helt mot rättsmedvetandet. Vi anser atti princip bör möjligheten att ta barn i förvar förbjudas. Viär dock medvetna om att det i vissa begränsade fall måstefinnas en sådan möjlighet för att kunna verkställa ettavlägsnandebeslut.Under 1993 har antalet asylsökande barn som tas i förvarminskat. Däremot har antalet barn som står under uppsiktökat. Minskningen är glädjande men har dengenomsnittliga förvarstiden ökat. Vi anser därför att det ärangeläget att regeringen noga följer tillämpningen avreglerna om förvar av asylsökande barn.Regeringen tillsatte en utredningmed uppgift att göra en översyn av invandrarpolitiken samtinvandrings- och flyktingpolitiken (dir. 1993:1). Vi anser attutredningen bör se över reglerna för förvarstagande av barnsamt överväga ett förslag som i princip förbjuder detta.Därför bör regeringen ge ett tilläggsdirektiv till med ovanstående innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen noga följertillämpningen av reglerna om förvar av asylsökande barn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till .
mot · GH02Sf617 · 1994-01-25 00:00:00 — inrättades i slutet av 1960-taletsom en följd av att en svensk invandrings- ochinvandrarpolitik lades fast. Huvuduppgifterna var attavgöra vem som får invandra till , vem som får blisvensk medborgare och att främja invandrarnasförhållanden i vårt land.1985 övertog invandrarverket från AMS ansvaret för attta emot och placera ut flyktingar i landet. 1988 fickinvandrarverket också ansvar för att ta hand om deasylsökande, vilket kommunerna tidigare haft ansvar för.Antalet asylsökande har ökat kraftigt sedan slutet av1980-talet som en följd av frigörelsen i Öst- ochCentraleuropa och framför allt som en följd av kriget i detforna . Mottagandet av asylsökande har på ettdramatiskt sätt kommit att dominera invandrarverketsverksamhet. Det finns anledning att tro att dennaverksamhet även framgent kommer att ha en storomfattning. Det onormala är oftast det normala när detgäller flyktingmottagning.Denna utveckling har också tydliggjort det principiellttveksamma i att samma myndighet har ansvar för deasylsökandes välbefinnande de väntar påbesked om de får stanna i och för att avgöra derasframtida vistelse i landet. Diskussionen om praxis itillståndsärenden aktualiserar också behovet av en merrättsliknande hantering av tillståndsärenden.Stora organisationer riskerar alltid att bli otympliga,okänsliga för den enskilde och svåra att nå fram i såväl förden som är beroende av verksamheten som för den som ärverksam i den.Förslag har lagts av regeringen om att öka mångfalden idet svenska flyktingmottagandet. Huvudansvaret kommerdock att ligga kvar hos invandrarverket. Det finns anledningatt i detta perspektiv se över invandrarverkets framtidautseende. Frågor om invandrarnas integration ochmöjligheter i det svenska samhället bör därvid få enförstärkt roll.Verket borde kunna delas enligt tvåverksamhetsinriktningar. En myndighet bör få ansvar föroch att vid behov ordna mottagande och utplacering avasylsökande och flyktingar. Den regionalisering som skettav verksamheten är inget hinder för en sådan utveckling.En annan myndighet borde få ansvar förtillståndsgivningen för såväl flyktingar som övrigainvandrare. Till den senare myndigheten borde ocksåansvaret för frågor om medborgarskap och invandrarnasintegration i samhället kunna knytas, ungefär som statensinvandrarverk var uppbyggt . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en delning av .
mot · GH02Sf618 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetstillstånd för utländsk arbetskraft Enligt utlänningsförordningen SFS 1991:29 4 kap. 5§ söks tillstånd för säsongsarbete för utländsk arbetskraftav arbetsgivaren. Den arbetsgivare som söker och beviljasrätten att anställa utländsk arbetskraft får då garantera attden anställde skall vara tillförsäkrad en minimilön imånaden.Den utländske medborgare som beviljats arbetstillståndför exempelvis jordgubbsplockning kan också söka annatarbete inom den ''gröna sektorn'' då tillståndet automatisktutfärdas för fyra avtalsområden generellt, nämligenjordbruk, trädgård, skogsbruk och torvbrytning. Detinnebär att om en person inbjudits av en viss arbetsgivarekan personen fortsätta till en helt annan arbetsplats efter attdet tillståndsgivande arbetet upphört eller tidigare om haneller hon vill.När det gäller löneförhållandet är det svårkontrolleratdå säsongsarbetare oftast har ackord och dessutomoreglerad arbetstid. Arbetsgivaren kan med lätthet hävdaatt möjligheten att den fastställda minimilönen finns om denenskilde arbetstagaren uppfyller dagarbetsmåttet (åttatimmar) eller gör en fullgod arbetsinsats.Detta system innebär att utländsk arbetskraft på alla sättkan utnyttjas. Det innebär också att seriösa företag inte kankonkurrera på lika villkor. Det har förekommit fall därutländsk arbetskraft fått ersättningar som ligger långt underden avtalsenliga lönen.Från och med den 1 januari 1994 gäller förstora grupper av utländsk arbetskraft, i avtalet finns dåreglerat vad som skall gälla för arbetskraft som kommerfrån EU. Att då fortsätta med en lagstiftning förövrig utländsk arbetskraft som innebär risk för att de kanutnyttjas på sätt som strider mot det som normalt gäller påsvensk arbetsmarknad, verkar en aning märkligt.För att komma tillrätta med dessa problem måste det skeen skärpning av reglerna i SFS 1991:29 enligt följande:Om tillstånd skall medges skall dessa vara specifika förviss arbetsgivare, ej generella, samt vara tidsbegränsade förden typ av arbete tillståndet gäller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i SFS 1991:29.
mot · GH02Sf620 · 1994-01-25 00:00:00 — Det går år och invandrarminister efterinvandrarminister och olika myndigheter uttalar sig om atttiden för utredning skall bli kortare. Väntetiderna måste blikortare. Det är inhumant och omoraliskt att den enskildeasylsökande skall vänta år och i många fall nu förtiden på besked.Det kostar mycket pengar för staten att de asylsökandefår vänta så . Det skapar oro, psykiska problem som isin tur ger fysiska symtom, sysslolöshet, familjekonflikter,barnens hälsa åsidosätts. Detta är inte bra för det svenskasamhället och det är givetvis inte bra för den asylsökandeheller.Jag föreslår att väntetiden inte får vara mer än 6månader. När ett fall är komplicerat och utredningstiden 6månader är för kort skall man kunna ge tillfälligttillstånd för att få stanna men givetvis också tillfälligttillstånd att få kunna arbeta för . Kommer man underden tiden underfund med att den asylsökande har lämnatfalska uppgifter skall ompröva fallet ochtillståndet skall tas tillbaka och utvisning ur skallverkställas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att väntetiden förasylsökande kortas,2. att hos regeringen begär att asylsökanderegelmässigt ges besked om ifall asyl kan beviljas eller inteinom en sexmånadersperiod,3. att hos regeringen begär att i vissakomplicerade ärenden tillfälliga uppehållstillstånd kanbeviljas .
mot · GH02Sf623 · 1994-01-25 00:00:00 — Villkor för svenskt medborgarskap Det är ganska vanligt att människor som söker asyl i vårtland kan ha svårigheter att styrka sin identitet med pass ellermotsvarande identitetshandlingar. Det kan ha olika orsakmen beror ofta på att man tillhör en särskildbefolkningsgrupp, t.ex. kurder eller assyrier/syrianer sominte fått pass eller vars pass beslagtagits vid utvisning frånländer där de bott.Vid ankomsten till kan de, om skälen härföruppfylls, ändå få permanent uppehållstillstånd ochidentiteten fastställd med stöd av andra handlingar som dekan förete; inte sällan är det fråga om körkort ellerbetygshandlingar. Enligt lagen om svenskt medborgarskapkan de sedan få svenskt medborgarskap vistelsehär med oklanderlig vandel.På senare tid har en skärpning i praxis skett ochflyktingar i vårt land nekas allt oftare svensktmedborgarskap med hänsyn till att de handlingar som deåberopar för att styrka sin identitet inte duger trots att defått beslut om permanent uppehållstillstånd med stöd avsamma handlingar.Samtidigt uppmärksammas i massmedia att svensktmedborgarskap ibland kan snabbehandlas och erhållas efteravsevärt än lagen anger. Då krävs förstås att manär duktig idrottsman och kan tänkas tävla för i OS.Vi missunnar självfallet inte den ryska skidåkerska som häråsyftas ett svenskt medlemskap -- tvärtom. Vi kanemellertid inte acceptera att flyktingar, som sökermedborgarskap i vårt land, inte skall kunna få det på grundav att plötsligt skärper praxis och sägeratt det identitetsunderlag som gällde när man många årtidigare fattade beslut om permanent uppehållstillstånd intekan åberopas för medborgarskap oavsett om man varit häri 5, 8 eller 30 år.Att bara ha ett främlingspass, att vara utanmedborgarskap innebär stora inskränkningar i det politiskainflytandet och i rörelsefriheten, något som dessamänniskor mött mer än nog av i sina hemländer. kännerde sig uppleva en liknande situation i Sverige.Invandrarministern har i frågedebatt i januari 1994svarat att hon är förhindrad att ta initiativ till att regeringensom vägledande åtgärd för egen del skall granska någramedborgarskapsärenden med denna bakgrund.Återstår för oss att hemställa till att geregeringen till känna att den grund på vilken identitetenfastställdes vid erhållande av permanent uppehållstillstånd,vid sidan av vistelse- och vandelskriteriet, också skall gällaför fastställande av identitet i medborgarskapsärende,såvida det inte finns välgrundad anledning att tro attidentiteten är falsk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkor för svensktmedborgarskap.
mot · GH02Sf624 · 1994-01-25 00:00:00 — Meddelande av svenskt medborgarskap Motionären kom till som flykting. En viktighändelse för mig var när jag fick svensktmedborgarskap. minns jag glädjen ochtrygghetskänslan jag upplevde när jag fick meddelandet.Samtidigt kände jag en viss förvåning och en gnuttabesvikelse över hur detta för mig så högtidliga och för minframtid avgörande tillfälle ägde rum. På ett kontor letadeen ensam flicka fram ett enkelt vitt papper som honlämnade till mig mot en mindre stämpelavgift och tittadenågot förvånat när jag förväntansfullt stod kvar i rummet.Känner många flyktingar som erhållit svensktmedborgarskap. De berättade att de upplevt situationen påsamma sätt.Några kommuner har infört en årlig ceremoniför nya svenska medborgare. Som exempel kan nämnasStockholms kommuns högtidliga ceremoni i . Media rapporterade om hur positivt nya svenskamedborgare upplevt detta, förmedlade den glädje ochtacksamhet som kom till uttryck vid intervjuerna med denya svenskarna. Detta kan mycket väl på ett positivt sätt hapåverkat läsarnas inställning till flyktingar. Mot bakgrundav mina egna och andras erfarenhet är jag övertygad om attde nyblivna svenska medborgarna på ett mycket positivt sättmåste ha upplevt allvaret i händelsen och hur välkomna devar i sitt nya hemland.Eftersom flertalet naturaliserade svenska medborgarefortfarande inte får tillfälle att uppleva en sådan ceremonivill jag föreslå att söker en lämplig form för atttillförsäkra nya svenska medborgare att meddelandet avsvenskt medborgarskap sker under så värdiga former somhändelsen förtjänar.En möjlighet är att själv utarbetar ochpublicerar enkel rekommendation om vissa gemensammariktlinjer för formerna kring meddelande av svensktmedborgarskap. Alternativet kan vara att gerregeringen tillkänna behovet av en sådan rekommendation.En översyn av formerna för meddelandet avmedborgarskap, som redan finns utarbetade och tillämpas imånga andra länder, kan tas fram som underlag.Socialförsäkringsutskottet pekade i sitt betänkandevåren 1993 på det positiva med en särskild högtid för demsom erhåller svenskt medborgarskap. Utskottet uttalade attregeringen, när den tar ställning till Invandrarverketsutredning angående krav på kunskaper i svenska språketsom villkor för att förvärva svenskt medborgarskap, kanpröva om formerna för erhållande av medborgarskapet börbli föremål för en översyn. Bakgrunden till motionen är atten sådan prövning ej har ägt rum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande och spridning av enrekommendation till kommunerna angående värdigaformer för meddelande av svenskt medborgarskap.
mot · GH02Sf625 · 1994-01-25 00:00:00 — antog FN en konvention ombarnets rättigheter, som är internationell lag. harratificerat denna konvention. Konventionen anger bl.a. attalla barn har rätt att leva, växa upp i trygghet samtrespekteras för vad de tycker och tänker. Barnens bästaskall alltid komma i första hand.Enligt konventionens första artikel är alla människorsom är barn. Men i den svenskautlänningslagstiftningen är barn bara de som är elleryngre. Detta bör givetvis ändras. Den utredning somarbetar med att göra en översyn av invandringspolitikensamt invandrings- och flyktingpolitiken (dir 1993:1) bör få itilläggsdirektiv att även lägga förslag på en höjning avåldersgränsen i utlänningslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv.
mot · GH02Sf630 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska flykting- och invandrarpolitiken utsätts oftaför hård kritik. Det är inte bara rasister som uttalar sigkritiskt, utan kritiken kommer ofta från vanligamedborgare. Svensk flyktingpolitik är bland den mestgenerösa i världen, och vi bör ha en generös inställning tillmånga av de människor i olika delar av världen som drabbasav förföljelse, krig och annat elände.Sverige kan naturligtvis inte ta på sig att lösa helavärldens bekymmer. Därav kommer att vi också måsteavvisa människor som av olika orsaker inte har tillräckligaskäl att stanna i vårt land.Det har blivit allt vanligare att svenskamedborgare, bosatta i , då tar lagen i egna händeroch gömmer asylsökande som fått sin ansökan avslagen avinvandrarverket. Om den utvisade inte begått brott iSverige så är det inte brottsligt att gömmaflyktingar. Hur många som illegalt befinner sig i gårinte att fastställa. Men ganska säkert är att de uppgår tillflera tusentals personer.I tidningen nr 2, 1994 sägsi en artikel angående flyktingpolitik att trots att bara var fjärde asylsökande får lov att stanna,blir de flesta kvar i det nya landet illegalt.Det kan inte vara rimligt att den svenska polisensresurser skall användas till att leta efter utvisade flyktingarsom göms av personer som inte respekterar svensk lag, utanatt dessa personer åtalas och döms.Varken präster eller andra personer med stark religiösanknytning får ta sig rätten att hindra polisen i dess arbete.Detta förfaringssätt ter sig närmast absurt.Om en person inte infinner sig till t.ex. rättegång ellervärnpliktstjänstgöring kan det bli tal om polishämtning. Attutomstående personer då hindrar polisen i deras arbete ären straffbar handling.Samma synsätt borde vara tillämpligt när det gäller atthindra polisen i deras arbete vid avhysning av flyktingar.Denna brist i svensk lagstiftning leder utan tvivel till attsvenska folket i gemen inte blir mer flyktingvänliga --snarare tvärtom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om påföljd för den som medverkartill att gömma flyktingar.