mot · GH02Ju510 · 1994-01-25 00:00:00 — Det har förts en intensiv debatt om hur man bästbemöter kriminalitet och dess följder. T.ex. bemöttesfängelseutredningens huvudbetänkande ''Verkställighet avstraff'' med tillrop ''vedergällning ska åter gälla'', ''hårdaretag'' etc. Kds hävdar att människors egen förmåga tillansvarstagande inte skall underskattas men att vidutdömande av straff skall den dömdes rätt till personligvärdighet beaktas. Förutom att kriminalvården skalltillgodose de aktuella säkerhetskraven ska den ocksåerbjuda de intagna en positiv, drogfri miljö med möjlighettill rehabilitering.Behandlingsplaceringar enligt 34 § KVLEn viktig behandling är den vård som kan ges enligt 34 §lagen om kriminalvård i anstalt. Denna typ av vård ger denstraffade en god förutsättning att kunna återanpassa sig tillsamhället under kompetent ledning. Dessvärre harplacering enligt 34 § lagen om kriminalvård i anstalt underde avtagit alltmer. Detta är mycketoroväckande eftersom många intagna påkriminalvårdsanstalt har behov av vård.Delvis kan denna minskning bero på kommunernasbristande ekonomi. Ett problem är att det kan vara svårt attavgöra vilken som är den intagnes egentligahemortskommun. Har man väl avgjort detta är mångakommuner, p.g.a sin dåliga ekonomi, ändå ovilliga attskriva ansvarsförbindelse till behandlingshem. Tanken äratt behandlingstiden ska sträcka sig längre än till villkorligfrigivning. Oenighet om huvudmannaskapet får inte varaett hinder för att vård kommer till stånd.För att slippa tidsödande arbete med att bestämmahemortskommun bör kriminalvården få del av statsbidragetsamtidigt som kommunerna befrias från sittbetalningsansvar, så som också fängelseutredningenföreslår. Därigenom kommer att taöver ansvaret för hela behandlingsperioden, dvs. även eftervillkorlig frigivning.Sluten psykiatrisk vårdEn annan del som också berör kriminalvården är denpsykiatriska slutenvården. Det förslag somPsykiatriutredningen (SOU 1992:73) har avgett går ut på attdelar av statsbidraget till psykiatrin destineras tillKriminalvården som i sin tur köper psykiatrisk vård frånlandstingen. Med detta förslag undvikes ingrepp i Hälso-och sjukvårdslagen som man slipper problem medatt bestämma vilket landsting som är hemlandsting och somdärmed ska betala för vården.En slutsats är att låta kriminalvården betala även för denpsykiatriska slutenvården för att tillgodose behovet avsluten psykiatrisk vård för intagna på kriminalvårdsanstalt.Tvångsåtgärder i samband med rättspsykiatrisk vårdDen nya rättspsykiatriska lagstiftningen som infördes har minskat personalens rätt att vidtatvångsåtgärder. Ändringen gjordes bland annat för attskydda patienterna från övergrepp. Men lagen är så striktatt det ibland är omöjligt att inte bryta mot den.Till exempel när en patient kommer till hemavdelningenoch misstänks föra med sig narkotika, kniv, järnrör ellernågot annat otillåtet så får personalen enligt lagen inte påeget bevåg visitera honom och ta ifrån honom föremålet.Man måste endera ha patientens tillåtelse eller fåchefsöverläkarens tillstånd att ta till tvång. Men eftersom alltillgänglig personal kan gå åt till att hantera patienten viddörren, så är det svårt att komma åt att söka reda påläkaren. Då får personalen helt enkelt ta ifrån patientenjärnröret först och i efterhand begära tillstånd av läkaren.Det kan inte vara en rimlig lagstiftning när personalen gångpå gång tvingas bryta mot lagen för att skydda sig och andramedpatienter. Det är dags att göra en utvärdering ochåtgärda bristerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av vård enligt 34 §lag om kriminalvård i anstalt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts sagts om finansieringen av slutenpsykiatrisk vård för intagen på kriminalvårdsanstalt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna om kroppsvisitation och kroppsbesiktning i denrättspsykiatriska vården.1