mot · GH02T213 · 1994-01-25 00:00:00 — Trafik och miljö i är inte bara huvudstadsregion medde krav det ställer på regionen utan också mesttätbefolkade region.För att med sina nästan tvåmiljoner invånare skall fungera bra både för invånarnaoch för näringsliv och samhälleliga institutioner krävs attkommunikationerna dels till och från, dels inom regionenär av bra kvalité. är det ett faktum atttransporter -- av människor och gods -- orsakar de störstamiljöproblemen i regionen.Erfarenhetsmässigt vet vi att transporterna ökarrespektive stagnerar i princip i samma takt som tillväxtensökning alternativt minskning. Genom förändringarna iRyssland och kan vi räkna med att handeln ökar,vilket torde leda till ökade godsvolymer och störretransportarbete i . ärgodstransporterna in till och ut från Mälardalenförhållandevis jämnt fördelade mellan lastbil, järnväg ochfartyg. Däremot gäller att lastbilarna totalt dominerartransporterna inom . Av det gods som kommertill eller lämnar kommer något mer änhälften från Mälardalen.När det gäller persontransporterna är det viktigt attkomma ihåg, att har en relativt settmycket hög andel kollektivresande jämfört med andrastorstadsregioner både inom och utom . Gjordaprognoser pekar på att hela på 2000-taletblir en integrerad arbets- och bostadsmarknad vilketinnefattar mer än en tredjedel av befolkning.Hur mycket transporter som behövs berorbl.a. på bebyggelseutvecklingen i regionen. Det blir storskillnad om nya bostäder mest byggs i periferin eller om debyggs tätt i anslutning till befintliga bostadsområden där detredan finns ett kollektivtrafiksystem. Var nya arbetsplatserlokaliseras är naturligtvis också viktigt liksom butiker ochköpcentra.Efterfrågan på olika transportmedel berorockså i hög grad på vilka priser som tas ut för olikafärdmedel. Eftersom nuvarande regelsystem gjort attmarginalkostnaden för bilister att utnyttja vägar varitförsumbar, har bilismen ökat snabbt under de senaredecennierna. Ett införande av vägavgifter är därförangeläget för att vända den nuvarande utvecklingen.Sammanfattningsvis kan konstateras attStockholmsregionens framtida trafikproblem knappast kanlösas utan samverkan och samordning med andra regioneroch med olika statliga organ.Under hösten 1992 ingicks den slutgiltigaöverenskommelsen om trafiksystemet i ,vilket den tidigare socialdemokratiska regeringen tagitinitiativ till. syfte var attmodernisera och bygga ut det befintliga trafiksystemet ochatt därigenom tillfredsställa i första hand dagens och detnärmaste decenniets trafikbehov, och den bygger på i stortsett befintlig teknik.Uppgörelsen innebar att den mångårigahandlingsförlamningen som legat som en död hand överhela regionens trafiksatsningar hävdes. Enligt denmiljökonsekvensutredning som i Stockholmgjort, skulle ett fullföljande av få storapositiva effekter, framför allt för innerstaden men också förlänet som helhet. Det är därför djupt beklagligt attregeringen inte klarar av att hantera Dennispaketet som enhelhet utan styckar upp det hela i smådelar.I ett storstadsområde som måstetrafiken styras med hjälp av regleringar och ekonomiskastyråtgärder för att minska miljöskadorna. Men även meddetta synsätt kommer ett stort antal fordon att belasta våravägar och gator. Det är då av största vikt att minimerautsläpp och buller från personbilar, bussar, lastbilar ochandra fordon. Det är exempelvis viktigt att redan nu arbetafram metoder och program för kollektivtrafiken ''efterDennis''.När det gäller drivmedel pågår ett utvecklingsarbetemed bl.a. etanolbussar, hybridbussar, dvs. batteribussarsom laddas av en bilmotor med miljövänligt bränsle s.k.skafibränsle baserat på rapsolja m.m. Alla dieseldrivnafordon måste naturligtvis köras på den mest miljövänligadieseloljan. Det är viktigt att utveckla olika alternativabränslen för att därigenom komma fram till dekombinationer som ger bästa möjliga effekt bådemiljömässigt och kostnadsmässigt.Det är också angeläget att utveckla alternativakollektivtrafiksystem, som sky-ways, spårbilar, ADB-baserade beställningssystem för kollektivbilsanvändningm.m. De utvecklingsprojekt som ,, tillsammans med håller på med är därvid mycketintressanta och bör stödjas aktivt.Olika beskattning av fordon med olika farliga utsläpp ärett problem som bör behandlas i sin helhet i samband medfrågan om miljöavgifter/skatter. Inte desto mindre är detviktigt att få en lösning på det här området. Framförallt krävs nu snabba åtgärder för att lösa problemen medden tunga trafiken, där utvecklingen varit mycketblygsam. Eftersom det synes var svårt att nå frivilligaöverenskommelser bör det övervägas om frågan skall lösasgenom lagstiftning.Under en följd av år har andel avresurser för trafikinvesteringar varit betydligt lägre än detbehov som trafikarbetet genererar. får regionen nu ett välbehövligttillskott. Det förtjänar dock att påpekas att största delen avfinansieringen avses ske genom att regionens egna invånareskjuter till medel via särskilda avgifter.Det räcker ändå inte. Sammantaget har länsandel av väganslagen minskat i förhållande till vad de varföregående planperiod trots att Dennisöverenskommelsenförutsatte att länets andel av de ordinarie anslagen inteskulle minska. Hade denna princip fullföljts skulle länettilldelats ytterligare . Detta belopp skulle lämpligen läggaspå LTA. Som skäl härför kan bl.a. nämnas att investeringari länsvägar och kollektivtrafikanläggningar ger mycket godsamhällsekonomisk avkastning, inte minst beroende på attdet ökar trafiksäkerheten och förbättrar miljön. Dennahögre planeringsnivå skulle ge Stockholmsregionenhandlingsmöjligheter att på ett föredömligt sätt bygga bortflaskhalsar, förbättra utsatta kollektivtrafikavsnitt m.m.Både från miljösynpunkt och från arbetsmarknadssynpunktär alltså en utökning av LTA-anslaget mycket angelägen.De planerade Mälardals- och Svealandsbanorna ärväsentliga delar av infrasystemet i Stockholms- ochMälardalsregionen till vilka staten också bidragit vad gällerinvesteringsmedel. Skall tåget kunna konkurrera med bil pådessa sträckor på ett effektivt sätt krävs dock nya ochsnabbare vagnar. För att finansiera de 60--100 vagnar sombehövs torde ett statligt engagemang bli nödvändigt, vilketockså skulle få en positiv industripolitisk effekt i nuvarandekonjunkturläge. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordningsbehovet mellan helaMälardalsregionen och olika statliga organ, vilka harbetydelse för den framtida trafikplaneringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av miljövänligatrafiksystem och drivmedel,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser tilltrafikinvesteringar i som bättre svararmot regionens trafikarbete.