mot · GH02Fi208 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringens politik däremot höjerbolagsskatten för företagen 1995 med ca 1,8 miljarderkronor i förhållande till skattereformen.9.2 Ett program mot den ekonomiska brottslighetenDen ekonomiska brottsligheten har nått en sådanomfattning att den hotar grundvalarna för en sundmarknadsekonomi och undergräver statsfinanserna.Initierade bedömare menar att denna typ av brottslighetomsätter över 100 miljarder kronor.Den ekonomiska brottsligheten snedvriderkonkurrensen, slår ut seriösa företagare och luckrar uppaffärsmoralen. har vi sett många exempelpå hur ekobrottsligheten slår sönder hela näringsgrenar, hurnågra få skor sig på andras bekostnad, hur renamaffiametoder följer i den ekonomiska brottslighetensfotspår.Den ekonomiska brottsligheten leder till att det blirsvårare att bedriva en rättvis fördelningspolitik. Hederligamedborgare får betala högre skatter och avgifter än vad somannars hade varit nödvändigt. Detta hotarsammanhållningen i hela samhället.Om människor upplever att vissa personer genomavancerade, olagliga affärstransaktioner undandrar sig sinskyldighet att bidra till att finansiera välfärden är riskenuppenbar att skattefiffel och svartarbete sprider sig.Därmed hotas solidariteten och tryggheten i hela samhället.Den långsiktiga utvecklingen är illavarslande. Om intekraftfulla motåtgärder sätts in kan vi nåen punkt då brottslighet och illojalitet blir en integrerad ochoupplöslig del av det ekonomiska livet. Det måste ståfullkomligt klart att samhället står på de hederligaföretagens sida mot de ohederliga och brottsliga.En av regeringen första åtgärder var att avskaffageneralklausulen mot skattefusk och skatteflykt. Därmedgav man en tydlig signal om hur regeringen ser på denna typav brottslighet.Vi socialdemokrater vill återuppta kampen mot denekonomiska brottsligheten. I partimotionen ''Åtgärder motden ekonomiska brottsligheten'' presenteras ett samlatprogram mot den ekonomiska brottsligheten. Vi vill tillföraytterligare för kampen motekobrottsligheten. vill vi successivtöka denna satsning upp till totalt ca en halv miljard kronor.Företrädesvis sker denna resursökning inom skatte- ochavgiftskontrollen.Denna satsning har en kraftig ekonomisk utväxling påstatsfinanserna. Vi bedömer att de åtgärder som vi föreslårbara under nästa budgetår leder till en förstärkning avstatsbudgeten med . På längre siktär inkomstförstärkningarna väsentligt större. Det rör sig omåtskilliga miljarder kronor som stärker statsfinanserna.Våra förslagEn särskild ekobrottsbudget.Vi vill tilldela kampen mot den ekonomiskabrottsligheten en egen budget. Genom att successivt underen treårsperiod öka resurserna kan en prioritering avekobrottsbekämpningen garanteras på sikt.Fler ekopoliser.Av totalt 16 700 poliser är det mindre än 300 poliser ihela landet som arbetar med utredningar om ekonomiskbrottslighet. Det innebär av det totalaantalet polistjänster i hela landet.Vi vill öka antalet ekopoliser. Därutöver måste polisen iökad utsträckning rekrytera personal med ekonomisk ochjuridisk utbildning. Kompetensen inom dataområdet måsteöka.Ökade resurser till domstolarna.Arbetsläget inom domstolarna är mycket ansträngt. Detfinns några särskilda ekodomstolar, utan deallmänna domstolarna förutsätts klara även ekomålen.Vi vill att domstolarna tillförs ytterligare resurser för attbl a förbättra vidareutbildningen av domare.Utökad skattekontroll.Vi vill öka skattekontrollen för företag. Det skall intevara möjligt för oseriösa företag att komma undan deskatter de enligt lag skall betala. Antalet taxeringsrevisorermåste öka. Tätare revisioner är nödvändiga.Informationsutbytet med andra länder bör byggas ut.Momsfifflet måste beivras.Effektivare lagstiftning.En rad olika lagar har betydelse för kampen mot denekonomiska brottsligheten. Självfallet gäller detbrottsbalken, skattebrottslagen och annanstrafflagstiftning. Dessutom har aktiebolagslagen, de olikaskattelagarna, konkurslagen och medbestämmandelagenstor betydelse.En samlad analys av alla de lagar som inverkar påeffektiviteten i kampen mot den ekonomiska brottslighetenär nödvändig.Sedan ekobrottskommissionens arbete under densocialdemokratiska regeringsperioden har ensådan översyn inte gjorts. Med tanke på att den ekonomiskabrottsligheten har ökat så kraftigt bör ensådan översyn nu återigen göras.En bred informationskampanj.För att stärka det gemensamma ansvaret förregelefterlevnaden i samhället vill vi genomföra en brettupplagd upplysnings- och informationskampanj. Syftet äratt sprida kännedom om hur den ekonomiska brottslighetenser ut, vilka skador den medför och vad som kan göras föratt förhindra denna form av brottslighet.Det gäller att utveckla och förstärka etiska regler, skapaförebilder och sprida upplysning i hela samhället varför alla,inklusive näringsidkare, måste hålla sig till de gemensammaspelreglerna.Vi vill anvisa för en sådan härkampanj.10. Starkare statsfinanserVi har tidigare pekat på det starka samband som finnsmellan den höga arbetslösheten och de stora offentligaunderskotten. Inget annat lands offentliga ekonomi drabbasså hårt av hög arbetslöshet som Sveriges.Budgetunderskottet och den växande statsskulden är tillstor del en direkt följd av arbetslösheten.Att arbetslösheten nu ligger på en tvåsiffrig nivåkommer att beröra alla svenskar under resten av 90-talet.Långt efter det att regeringen har avgått kommer vi att fåleva med sviterna av den höga arbetslösheten. Framför alltblir bördan av statsskuldräntorna allt tyngre närstatsskulden växer till följd av minskade inkomster ochökade utgifter för arbetslösheten.Hög arbetslöshet leder till ökade offentliga utgifter, somleder till växande underskott. Underskotten leder till ökadstatsskuld, som leder till en allt tyngre räntebörda.Statsskuldräntorna har på bara ökat från 73miljarder kronor 1992/93 till 91 miljarder kronor1993/94. Räntebördan på statsskulden är därmed denenskilt snabbast växande utgiftsposten i statens budget.Vi noterar att regeringen har frångått denberäkningsmodell för statsskuldräntorna som tidigareanvänts. Först i kompletteringspropositionen avserregeringen att redovisa effekterna av denna nyordning.En sådan redovisning bör få redan införbehandlingen av budgetpropositionen, särskilt om det visarsig att statsskuldräntorna är större än den preliminärabedömningen. Enligt är det av regeringenredovisade upplåningsbehovet underskattat med 15miljarder kronor för innevarande budgetår.10.1 Vår syn på budgetunderskottetDet allvarliga med statsskulden är såväl dess storlek somstatsskuldens snabba ökningsstakt, vilket gör attstatsskuldräntorna tar allt större utrymme i anspråk i statensbudget.På två år -- från /93 till budgetåret1994/95 -- räknar regeringen med att statsskulden ökar från960 miljarder kronor till . ökar därmed statsskulden från av BNPtill 94,5 procent.nDiagram 8. Lånebehov och statsskuld. Bå 1992/93--94/95Källa: prop 1993/94:100Ökningstakten av statsskulden -- vare sig man avserbruttoskulden eller nettoskulden -- är utomordentligt snabbi . Inget annat industriland har så snabb skuldökningsom Sverige.Statsskuldens snabba ökning är en direkt följd av attarbetslösheten ökat så snabbt, och med den de offentligautgifterna och det stora fallet i skatteinkomsterna.Sverige avviker på denna punkt från andra länder somockså de har hög arbetslöshet, se diagram 9.För det första skall till den öppna arbetslösheten iSverige adderas 100 000-tals personer som är sysselsatta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den svenskaarbetsmarknadspolitiken, som betalas med skattemedelöver statsbudgeten, är den mest utbyggda i hela världen.För det andra har den svenska arbetslöshetsersättningenhittills haft helt annan kvalitet än i andra länder. Flerarbetslösa får arbetslöshetsersättning i än i någotannat land, och med högre belopp. Följdriktigt är utgifternaför kontantstöd högre i i förhållande till BNP än iandra länder även vid samma arbetslöshet.För det tredje viker de offentliga inkomsterna snabbarei än i andra länder vid hög arbetslöshet. Detsammanhänger med att arbetsgivarna till stora delar bidrartill trygghetssystemens finansiering. Ju högre arbetslöshet,desto lägre inkomster från arbetsgivaravgifterna.Sammantaget innebär detta att de offentliga finansernai är mycket mer känsliga för hög arbetslöshet än iandra länder. Inget annat lands statsfinanser drabbas såkraftigt om arbetslösheten är hög som Sveriges.Följaktligen är den höga arbetslösheten grundförklaringentill den kraftiga ökningen av statsskulden.nDiagram 9. och OECD.Källa: OECDI debatten påstås från tid till annan att ensocialdemokratisk regering tänker tillåta inflationen attstiga för att därigenom minska statsskuldens andel av BNP.Inget påstående kan vara felaktigare än detta.I den socialdemokratiska ekonomiska politiken rymsinte föreställningen att det går att inflatera bort obalansernai den svenska ekonomin.Inflationsvägen är inte framkomlig för att minskabördan av statsskulden. Då avstatsskulden är placerad i kronor går det inte att urholka detreala värdet på de statspapper som är placerade i utländskvaluta.Därutöver har tidigare smärtsamt fått erfara vadsom händer med välfärden och fördelningspolitiken ominflationen är hög: konkurenskraften urholkades ochdärmed basen för välfärden, och gigantiska summoromfördelades från låntagare till långivare. Därför var det enutomordentligt stor framgång då den förrasocialdemokratiska regeringen -- efter stora uppoffringar --lyckades ta ner inflationen.Slutsatsen är för vår del given:Det är endast en låg realränta och en politik för högretillväxt och ökad sysselsättning som varaktigt kan stärkastatsfinanserna och ta ned statsskuldens storlek. Ju förråtgärder sätts in som höjer tillväxttakten i ekonomin, destolindrigare blir uppgiften att minska statsskuldens andel avBNP. Därutöver kommer en hård budgetprövning att blinödvändig.Parallellt med detta måste fördelningspolitikenuppmärksammas. Budgetunderskottet och statsskuldenskapar kraftiga fördelningspolitiska motsättningar mellanlångivare och låntagare. Sådana spänningar måstemotverkas med en aktiv fördelningspolitik. Ökademotsättningar är ingen framkomlig väg för att sanera statensfinanser. Krisens bördor måste fördelas rättvist.Diagram 10. Samband mellan offentliga finanser ochtillväxt i 10.2 Vårt budgetalternativDet socialdemokratiska budgetalternativet har följandeinriktning:Vår politik leder till att tillväxten 1994 blir3,och 1995. Tillväxten skall förstoch främst vara investeringsledd. Därför föreslår viåtgärder som stimulerar industrins investeringar. Därutöverföreslår vi åtgärder som bl a stimulerar byggnads-,kommunikations- och miljöinvesteringar samt investeringari den sociala infrastrukturen.Vår samlade politik leder tillatt 90 000 fler personer kommer att ha ett arbete undernästa år.Vår politik har en helt annanfördelningspolitisk profil än regeringens.Kapitalägare skall betala lika hög skatt som löntagare.Höginkomsttagarnas statsskatt bör höjas. Aktieägarskattenåterställs till den nivå som socialdemokraterna ochfolkpartiet var överens om i skatteuppgörelsen 1991. Vipresenterar ett brett program mot den ekonomiskabrottsligheten.Vårt alternativ skiljer sig från regeringensgenom att det kombinerar en totalt sett högreefterfrågenivå i ekonomin med en stramarebudgetpolitik. Efterfrågeökningen inriktas framför alltpå investeringar som skapar produktion och sysselsättningoch därmed högre inkomster . Den stramarebudgetpolitiken tar sig uttryck i att vi föreslår besparingarpå och inkomstförstärkningar på 4,1miljarder kronor.Vår politik innebär att ett första stegtas mot att minska statsskuldens andel av BNP. Genomden tillväxtorienterade politiken breddas skattebasernasamtidigt som utgifterna för arbetslösheten minskar. Medvår politik minskar utgifterna för kontantstöd till arbetslösamed ca under budgetåret.Sammantaget innebär detta att vårt budgetalternativansluter till det beslut som den socialdemokratiskapartikongressen fattade i september förra året:För att en sådan stimulerande politik i det kortaperspektivet ska fungera och bli trovärdig måste det blibalans i de offentliga finanserna. En sådan balansåstadkoms med de inkomster som följer av ökadsysselsättning. Det krävs också utgiftsminskningar, avgifteroch skatter. Kravet på trovärdighet måste gälla bådebesparingarnas storlek och innehåll. En bred majoritet fören sådan politik kan bana väg för lägre ränta, vilket är detsärklassigt bästa sättet att stimulera investeringarna.BesparingarVi föreslår att beslutar om ytterligarebesparingar på sammanlagt 5,9 miljarder kronor.Därutöver accepterar vi ca avregeringens förslag till utgiftsnedskärningar, som föreslås ibudgetpropositionen.Våra förslag är följande:Sänkt ersättningsnivå iföräldraförsäkringen.Vi föreslår att beslutar att sänkaersättningsnivån i föräldraförsäkringen från 90 till 80procent. Det innebär en besparing på ca 0,6 miljarderkronor under /95. Helårseffekten är 1,2miljarder kronor. Av konjunkturpolitiska skäl bör åtgärdengenomföras fr.o.m. . Den inhemskaefterfrågan får inte tryckas ned ytterligare . Vitänker inte medverka till att denna besparing tas i anspråkför att införa ett vårdnadsbidrag.För att säkerställa kravet på jämställdhet mellan kvinnoroch män skall besparingen kombineras med åtgärder somstimulerar papporna att utnyttja sin rätt att stanna hemmahos sina barn. Det kan t ex ske genom någon form avstimulans eller genom kvotering.Nej till vårdnadsbidrag.Vi motsätter oss med bestämdhet regeringens förslag attinföra ett vårdnadsbidrag. Denna utgift kan uppskattas till2,3 miljarder kronor.Övriga besparingar.Vi föreslår varaktiga utgiftsnedskärningar inomförsvaret, jordbruket, flyktingmottagningen ochhusläkarsystemet. Dessutom anser vi att det är möjligt attreducera kostnaden för bidragsförskott genom eneffektivare administration.Tabell 8. Socialdemokraternas förslag till besparingar.Miljoner kr.Försvaret1 000Jordbruksstödet1 109Föräldraförsäkringen600Vårdnadsbidrag2 250Husläkarsystemet195Bidragsförskott160Utbildning50Invandrare270Ekobrott m m280S:s besparingar5 914InkomstförstärkningarSom vi tidgare redovisat har statsbudgetens inkomstsidakraftigt dränerats genom regeringens skattepolitik.Skattesänkningar på kapitalinkomster och förmögenheterhar inte bara ökat motsättningarna i samhället, utan ävenbidragit till det allvarliga statsfinansiella läget.En rättvis skattepolitik.Vi har under avsnitt 9.1 ovan angett våra skattepolitiskaförslag. Våra förslag i sammanfattning:Tabell 9. Socialdemokraternas skatteförslag.Budgeteffekt 1994/95Mdr krFöreslagna budgetförstärkningarÄndrad statsskatt1,0Höjd aktieskatt hushåll3,9Höjd aktieskatt företag1,6Höjd avkastningsskatt0,6Bevarad förmögenhetsskatt--Skatt på alla SURV-återföringar1,1Höjd bolagsskatt--Breddad reklamskatt0,1 8,3Föreslagna budgetförsvagningarHöjt grundavdrag3,2Enhetlig kapitalskatt1,0Återinfört utdelningsavdrag--4,2Försäljning av och med de riskkapitalbolag som fått resurserur löntagarfondsmedel har inte kommit småföretagen tillgodo. Verksamheten bedrivs med sådana lönsamhetskravoch i sådana former att den sannolikt kommer till ståndäven utan statlig medverkan.Det statliga kapital (av aktierna) som finns iförvaltningsbolagen kan göra bättre nytta påannat sätt. Staten bör försälja sina aktier i och ,vilket bör inbringa ca . Försäljningenbör tidsmässigt anpassas så att den ger staten maximalaintäkter.UtgiftsökningarDe avgörande utgiftsökningarna i vårt budgetalternativhänför sig till det stora investeringsprogram som vi tidigarehar presenterat utförligt. Tillsammans medutbildningssatsningen och de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna anslår vi för att få fart påSverige. Merparten av denna kostnad finansieras genomminskade utgifter för arbetslösheten och ökadeskatteinkomster, som automatiskt följer med ökadsysselsättning.Trots det mycket ansträngda statsfinansiella läget rymsinom vårt budgetalternativ på några punkter ökade utgifterutöver vårt program för ökad tillväxt och minskadarbetslöshet:Ett program mot den ekonomiska brottsligheten.Vårt program mot den ekonomiska brottsligheten,tillsammans med en förbättrad skatterevision m m, belastarstatsbudgeten med under nästabudgetår. kommer dessa åtgärder i själva verketatt bidra till att kraftigt öka statens inkomster.Nej till indragningar från bostadssektorn.Vi har tidigare varnat för effekterna av att dra in 3miljarder kronor från bostadssektorn i rådandeefterfrågeläge. Indragningen är fördelad på följande sätt:0,1994, 1995 och 1,5miljarder kronor 1996.Vi anser att bör besluta att skjuta upp dennabesparing och inte minska räntesubventionerna med 750miljoner kronor under /95. En minskningav räntesubventionerna bör anstå till dessfastighetsmarknaden har stabiliserats.Övriga utgiftsökningar.Vårt budgetalternativ möjliggör förbättringar på vissacentrala områden som kulturlivet, miljövården, presstödetoch jämställdheten. Inom näringspolitiken föreslår vi enkraftig satsning på 750 miljoner kronor.Tabell 10. Utgiftsökningar i socialdemokraternasbudgetpolitik. Mdr kr.1994/95Näringspolitik0,75Räntebidrag0,75Ekobrott0,18Övrigt0,68S:a utgiftsökningar2,36Ökad produktion -- starkare statsfinanserMed vår politik ökar produktionen och aktiviteten i helaekonomin. Detta får betydande effekter på statsbudgeten.Som vi tidigare visat är sambandet mellan tillväxt ochstatsfinanser mycket starkt.Vår samlade politik leder till att 90 000 fler personerkommer att ha jobb 1995. Det innebär att denkonsoliderade statsbudgeten under nästa budgetår förstärksmed ca 15 miljarder på grund av minskade utbetalningarfrån arbetsmarknadsfonden och genom ökadeskatteintäkter. Vi bedömer att utgifterna för kontantstödminskar med och attskatteinkomsterna ökar med /95.Tabell 11. Socialdemokraternas budgetalternativ1994/95. Mdr kr.Besparingar+ 5,9Inkomstförstärkningar+ 4,1Försäljning av och (engångs)+ 1,5Investeringar (inkl direktavskrivningar)-- 14,9Arbetsmarknadspolitik och utbildning-- 4,8Utgiftsökningar övriga-- 2,4Ökade skatteinkomster pga ökad sysselsättning+ 7,4Lägre utgifter pga ökad sysselsättning+ 8,4Saldo:+ 5,2 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1993/94:100godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken somanförts i motionen,2. att med avslag på proposition 1993/94:100godkänner de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken somanförts i motionen.