mot · GI02Fi5 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. De grönas svar på ''Perssonplanen''Inriktningen på den ekonomiska politikenDen ekonomiska politikens huvudmål måste vara enekologiskt uthållig och socialt ansvarsfullsamhällsvutveckling. Ekonomins innehåll och inriktning,dess effekter på livskvalitet och miljö ska stå i centrum förde åtgärder som vidtas för att klara upp statens finanser.Utifrån denna utgångspunkt är regeringens förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken djuptotillfredsställande. Regeringens förslag har istället ettinskränkt perspektiv som är begränsat till några, i och för sigviktiga, ekonomiska parametrar. Särskilt stötande är det attekonomisk tillväxt sätts upp som ett självändamål utanhänsyn till tillväxtens innehåll och inriktning.Vi instämmer i regeringens uppfattning att statsskuldeninte bör öka utan tvärtom minska. De accelereranderänteutgifterna hotar landets välfärd. Vi instämmer i attofrivillig arbetslöshet måste minskas till de nivåer som råddeföre den senaste lågkonjunkturen. Vi instämmer också i attprisstabiliteten är viktig och att inflationen ska hållas på enrelativt låg nivå. Vi anser att dessa målsättningar är viktigakomponenter i en ekonomisk politik vars inriktning är enekologiskt uthållig och socialt ansvarsfullsamhällsutveckling.En ekologiskt och socialt genomtänkt budgetsaneringStatens budget går med mycket stort underskott och statenlånar alltmer pengar för att täcka sina kostnader. Enbarträntorna för dessa lån ligger numera på nivån 120 miljarder.Lånen är så stora att det kommer att ta mycket attminska dem och ränteutgifterna till en rimlig nivå.Ränteutgifterna får i fortsättningen inte skena iväg på detsätt som skett. Ett sätt att förhindra detta är att anpassanormalarbetstiden till arbetsmarknaden så att arbetslösheteninte tillåts stiga till höga nivåer -- arbetslösheten beräknaskosta ca 1994. Genom sänktnormalarbetstid tvingas marknaden ta ett större ansvar. Detär också viktigt att de uppenbara felen isocialförsäkringssystemen rättas till, samt att åtgärder vidtasför att minska miljöskulden som i realiteten medför ökandeåtgärdskostnader och resursförluster som också försvagarstatsbudgeten.Vår uppfattning är också att de stora budgetunderskottenoch de mycket höga räntekostnaderna i statsbudgeten har enviktig del i att ränteläget i är högre än i omvärlden.Vi anser att lägre räntor bör ses som ett centralt ekonomisk-politiskt mål. Räntorna bör kunna sänkas genom enframgångsrik sanering av statsfinanserna kopplat med enmedveten och långsiktig satsning på att utvecklanäringslivet. Särskilt viktigt är det att stimulera tillväxt avsmå och medelstora företag.Propositionens förslag är otillräckliga vad gäller attminska statens underskott. I propositionen aviserasytterligare 20 miljarder i besparingar som ska presenteras ibudgetpropositionen . Därtill kommer attmedlemsavgiften i EU innebär en budgetförsvagning pådrygt 20 miljarder. Regeringen anvisar skattehöjningar föratt täcka detta. Vår bedömning är att nyabudgetförstärkningar kommer att krävas med tanke på atträntorna inte nämnvärt har sjunkit varken efter att''Perssonplanen'' blev känd eller efter svenska folkets ja tillEU-medlemskap.Budgetsaneringen måste innehålla inslag av såvälbesparingar som skattehöjningar. Den avvägning somregeringen föreslår, dvs 25,5 miljarder utgiftsbegränsningaroch 31,6 miljarder inkomstförstärkningar, har en alltförstarkt tonvikt på ökad beskattning. I propositionen utlovasytterligare budgetförstärkning på 20 miljarder, i huvudsak iform av besparingar. Med tanke på att EU-medlemsavgiftenska finansieras med höjda skatter så kommer ändå tonvikteni alltför hög grad att ligga på ökad beskattning. Vi anser attbesparingarna bör vara ungefär lika stora somskattehöjningarna.Sammansättningen av skatter och besparingar måste varasådan att investeringar och produktion, framför allt iframtidsbranscher, tar fart. Aktivt företagande ska gynnas.Det gäller särskilt nyföretagande och småföretagande ilandets alla delar. Resursslöseri och verksamheter somskadar miljö och människor ska utsättas för ökadeekonomiska krav genom ökad beskattning.Även direkt stimulerande åtgärder behövs för att förbättraden ekonomiska utvecklingen och förnya näringslivet.Därigenom ökar skatteintäkterna och räntorna påstatsskulden minskar. Budgetförstärkningar somskattehöjningar och besparingar kan inte ensamma blitillräckliga för att minska statsskulden.Vi avser att lägga fram bl.a. dessa förslag i ett sammanhangi vår partimotion med anledning av regeringens årligabudgetförslag . En helhetssyn måste tillämpasi den ekonomiska politiken.Skatteväxling för miljönRegeringens förslag om höjd egenavgift och värnskattinnebär en ökad beskattning av arbete men däremot inte avmiljöpåverkande verksamheter eller utsläpp. Därmedförskjuts kostnaderna till miljöns nackdel. Det motverkar enpolitik för en bättre miljö.Systemet med egenavgifter missgynnar låginkomsttagareeftersom avdragsrätten är till fördel för höginkomsttagarna.Vi anser att socialförsäkringssystemet ska varaskattefinansierat på ett solidariskt sätt.Vi anser att skatt på arbete ska sänkas. Den relativa påskatten på arbete är fortfarande mycket hög i vårt land. Detmotverkar bl.a. en hög grad av sysselsättning ocharbetsintensiva verksamheter som återvinning, vård ochomsorg.Vi avslår således regeringens förslag om höjdaegenavgifter och övriga förslag som föranleds därav.Vi anser att koldioxidskatten istället ska höjas. Det skulleverka styrande främst mot ökat nyttjande av biobränslen.Därigenom skulle försurande och andra miljöstörandeutsläpp minska, fler arbetstillfällen skulle uppkomma iskogsbruk, industri och transportnäringar.Samhällsekonomiskt skulle detta alternativ ha stora fördelar.En väl planerad stegvis ökning av koldioxidskatten skulledessutom leda till snabb teknikutveckling och skulle under90-talet dessutom leda till att den del av näringslivet somlever med stora devalveringsvinster ges incitament attinvestera vinsterna på ett för miljön och för en hållbarutveckling riktigt sätt.Koldioxidskatten ska gälla utsläpp från förbränning avfossila bränslen och vara lika stor oavsett vilken verksamhetsom ger upphov till dem. Begränsningsregler bör införas förviss industri som av internationella konkurrensskäl under enövergångstid inte kan tåla en sådan beskattning och därverksamheten istället skulle komma att bedrivas utomlandets gränser med fortsatta höga utsläpp. Skatten bör höjastill /kg fr.o.m. 950701.Vi anser också att kommunerna ska ges vidgadbeskattningsrätt. De bör kunna beskatta bensin och andrafossila bränslen, utsläpp av förorenat vatten från hushåll ochföretag, produktion av vattenkraft, uttag av vissa råvaror.Därigenom ges betydligt bättre möjligheter till sänkt skatt påarbete även i den kommunala sektorn. Vi föreslår attregeringen tillsätter en utredning för att lägga fram förslagtill ökad beskattningsrätt. Ett förslag börtillställas senast 960701.Förmögenhetsskatten, kapitalskatter m.m.Vi anser att förmögenhetsskatten, liksom arvs- ochgåvoskattereglerna är i behov av översyn. Med hänsyn tilldet statsfinansiella läget accepterar vi ett bibehållande avförmögenhetsskatten tills vidare.Vi anser att förslagen att återgå till skattesatsen förkapitalinkomster är bra. Därigenom uppnås en betydligt merlikformig beskattning av kapitalinkomster ocharbetsinkomster.Regeringen föreslår att sparande i allemansfond skaskattegynnas skattesats. Detta anser vi varaomotiverat. Vi förslår att skattesatsen ska vara även förallemansfonder.Företagande ska gynnasRegeringen föreslår att rätten till kvittning av underskottför enskilda näringsidkare mot inkomst av tjänst skaavskaffas. Det skulle avsevärt försämra möjligheterna attstarta och driva småföretag. Vi anser att kvittningsrätten skavara kvar.Vi instämmer i att skattelättnader behövs för företagen. Vianser att lättnaderna bör riktas till små- och medelstoraföretag och att de i första hand ska inriktas påkapitalförsörjningen.Utifrån det synsättet anser vi inte att beskattningen avföretagens skatteutjämningsreserv (surv) ska ökas.Regeringens förslag innebär att beskattningen ska gälla 90 %istället för nuvarande regel på 50 %.Fastighetsskatt och räntebidragRegeringen föreslår att den extra höjningen av dengaranterade räntan 1995 och 1996 avseende räntebidrag förnybyggnad, ombyggnad och energibesparande åtgärder ellerförvärv av bostäder enligt och äldre regler integenomförs. Istället föreslås en höjning av fastighetsskattenfrån 1,5 till 1,7 %.Vi anser att en viktig förutsättning för en väl fungerandeekonomi är att priset för en vara och en produkt speglar defaktiska eller samhällsekonomiska kostnaderna på ett rimligtsätt. Då kan såväl enskilda som företag göra rationella ochkloka prioriteringar ur ekonomisk synpunkt vilket leder tilleffektivare resursanvändning.De omfattande generella subventionerna inombostadssektorn har gjort att kostnaderna för samhället blevmycket höga utan att brukaren märkt av det. En del avkostnaden har ju täckts solidariskt över skattesedeln.Därigenom har en omfattande efterfrågan på bostäder kunnathållas vid liv av människor som egentligen aldrig haft råd attefterfråga dem. Subventionerna har också medfört attbyggföretag m.fl. kunnat ta ut högre priser än vad som annarsskulle varit möjligt.Vi anser det därför vara angeläget att avvecklingen av degenerella bostadssubventionerna fortsätter. börbostadsbidragen successivt höjas för att de som har det sämreställt inte ska råka illa ut.Fastighetsskatten har flera mindre lyckade egenskaper.Den pressar upp kostnaden för boendet, och hus som ärvälbyggda ur energi- och miljösynpunkt straffas med högreskatt. Detta motverkar bl.a. miljöanpassning av byggnader.Med hänsyn till statens växande underskott accepterar viändå den föreslagna höjningen med 0,2 procentenheter.Däremot avslår vi förslaget om rullande fastighetstaxering.Vi föreslår dessutom att regeringen ska göra en översynav fastighetstaxeringen så att miljöförbättringar inte leder tillökad fastighetstaxering.Åtgärder inom familjepolitikenVi anser att de viktigaste delarna av familjepolitiken är enbra föräldraförsäkring, ett bra barnbidrag och en väl utbyggdoch allmänt tillgänglig barnomsorg. Med hänsyn till statensmycket bekymmersamma ekonomi anser vi inte att det ärrimligt med en ny kostnadskrävande reform somvårdnadsbidraget är. Vi accepterar regeringens förslag omavskaffande av vårdnadsbidraget.Regeringen föreslår att garantidagarna iföräldraförsäkringen ska återinföras. Det rör sig om perdag . Detta är en förmån med mycket begränsadbetydelse. Många kan i praktiken aldrig utnyttja deneftersom ersättningen är så låg att man inte har råd att avståfrån att arbeta. Likväl är det viktigt att bibehålla rätten attvara ledig från ordinarie arbete även efter det att fullföräldrapenningen utgår. Detta, och med tanke på attvårdnadsbidraget nu avskaffas, så accepterar vi attgarantidagarna återinförs så som föreslagits i propositionen.Regeringen föreslår att flerbarnstilläggen minskas.Avsikten uppges vara ett succesivt avskaffande. Konkretföreslås att tillägget för tredje barnet halveras från ett halvttill ett drygt fjärdedels barnbidrag, samt att tillägget förfjärde barnet minskas från ett helt till ett drygt tre fjärdedelsbarnbidrag. Tillägget fr.o.m. femte barnet föreslåsoförändrat, dvs med ett extra barnbidrag för varje barn.Skälet uppges vara att de riktigt stora familjerna i störreutsträckning är mottagare av socialbidrag.Vi anser att flerbarnstillägget kan ifrågasättas. Det ärdelvis en kompensation i skattereformen till barnfamiljer föratt bl.a. ränteavdragen minskade. har emellertidhushållen minskat sin lånebörda. Vi accepterar attflerbarnstilläggen minskas så som regeringen nu föreslår.Skydda låginkomstagarna från nedskärningarVi anser att omfattande besparingar måste göras i statensutgifter. Detta måste emellertid göras på ett socialtacceptabelt sätt, dvs så att de som har allra sämst förmågaatt klara åtstramningar undantas. Vårt förslag är att de somtjänar inte ska drabbas av ökadskatt eller minskade pensioner.Regeringen föreslår istället att den statliga inkomstskattenpå inkomster över skiktgränsen (vid 1995 årstaxering) höjs vid 1996--taxeringar från 20 till25 %. föreslås grundavdraget återinföras.Dessutom innebär förslaget om höjda egenavgifter ipraktiken höjd skatt på för alla löntagare.Vi anser att beskattningen av arbete totalt sett inte ska ökas.Den bör istället minskas och ersättas med främstmiljörelaterade skatter. Vi anser också att inkomsttagare ihögre inkomstskikt kan tåla en högre beskattning. Förslagetom värnskatt kan därför accepteras.Vi inser emellertid att höjda marginalskatter medför vissaproblem. Undersökningar från tiden före skattereformenvisar att de höga marginalskatterna inte medförde atthöginkomsttagare verkligen betalade mer skatt på sininkomster. Höga marginalskatter gynnarspekulationsekonomi, skatteplanering, ökad upplåning ochmissgynnar de som genom hårt arbete försöker få rätsida påsin ekonomi. Avdrag blir med höga marginalskatter alltidorättvisa. De som tjänar mest drar helt enkelt större nytta avavdragen -- oavsett om avdragen är för räntor, för legitimautgifter för att få vissa inkomster, för resor till och från jobbetosv. Höga marginalskatter tenderar att befästa och förstärkaorättvisor. För att minska dessa olägenheter krävs andramotverkande åtgärder.Vi avser att återkomma med ett heltäckande förslag i vårpartimotion med anledning av statsbudgeten.Sänkt arbetstid istället för direktavdrag förbyggnadsinvesteringarFörslaget om direktavdrag för investeringar i byggnation(utom bostäder) vore motiverat i en konjunkturell nedgångeller i en lågkonjunktur. befinner vi oss i enuppgång. Exportindustrin går på högvarv, gör mycket storavinster och har en betydande grad av egenfinansiering i sinastarkt ökande investeringar. Den del av industri ochnäringsliv som producerar för den inhemska marknaden stårdäremot i hög grad stilla och stampar beroende på enbegränsad inhemsk konsumtion.Samtidigt är det privata sparandet ovanligt högt. Enökande inhemsk konsumtion och något minskat sparandeframstår som önskvärt.I detta sammanhang framstår det föreslagna direktavdragetför byggnadsinvesteringar som omotiverat. Avdraget kanknappast förväntas stimulera den inhemska konsumtionen.Däremot utgör den en betydande kostnad förskattekollektivet och försvagar statsbudgeten. Både vilja ochden faktiska förmågan till ökad inhemsk privat konsumtiondämpas.Vi avslår därför regeringens förslag ochdirektavskrivningar för byggnadsinvesteringar.Däremot anser vi att direktavskrivningar förmiljöinvesteringar ska införas för att stimuleramiljöanpassningen i den begynnande konjunkturuppgången.Avdraget ska få göras av de utgifter som underperioden -- läggs ner på ny-, till-eller ombyggnadsarbeten som medför minskade utsläpp avmiljö- eller hälsofarliga ämnen, minskad energianvändning,minskad förbrukning av naturresurser och ökad produktionav produkter som medför väsentliga miljöförbättringar isenare led.För att minska arbetslösheten och förbättra välfärden iövrigt föreslår vi att normalarbetstiden sänks till 37 timmarper vecka . Ändringen bör träda i kraft 950701.Ett andra steg med sänkning till 35 timmars arbetsvecka skagenomföras före 1998.Regeringen har också föreslagit att en s.k. starthjälp skainföras. Det handlar om ett flyttningsbidrag om 15 000kronor för den som tar ett av arbetsförmedlingen anvisatarbete. Vi anser att förslaget innebär ett onödigt slöseri medstatens resurser.InvesteringssatsningarDe i propositionen föreslagna miljöinvesteringarna är bra,men inte tillräckliga. Regeringens förslag omfattar 400miljoner kronor.Totalt borde 2 miljarder utöver regeringens förslag anslåsför nästa budgetår. Det bör finansieras genom ökadmiljöbeskattning. Detta paket bör innehålla bl.a.nedanstående punkter. Vi föreslår att regeringen skaåterkomma till med ett förslag som förstremitterats till bl.a. och störremiljöorganisationer. Förslaget ska föreläggas såatt genomförandet kan påbörjas 950701.Övergången tillrena biobränslen i trafiken är en av vår tids nyckefrågor påmiljöområdet. Investeringsbidrag om till investeringari tillverkning och distribution av rena biobränslen förfordonsdrift bör införas. Blandade bränslen ska inte varabidragsberättigade. Bidragen ska utgå under perioden950701--960701.Miljöarbetet är centralt för att långsiktigtförbättra samhällsekonomin. På kortare sikt ger det bådearbetstillfällen och högre livskvalitet. Arbete med Agenda 21i kommunerna har en viktig roll. Detta borde stimuleras.Behovet att skydda de mycket små resterna av ur- ochnaturskog i landet är mycket stort med hänsyn till denfortgående biologiska utarmningen. Endast några få procentav de ursprungliga skogarna finns kvar. Anslagen till inköpav skogsmark till naturreservat och nationalparker måstehöjas.Bibehåll biståndetRegeringen föreslår att ska tas frånbiståndet till utvecklingsländer och användas till att bekostaasylkostnader istället. Dessutom föreslås en nominellfrysning av biståndet.Vi anser att biståndet bör höjas till den tidigareenprocentsnivån av BNP. Att som regeringen föreslå attistället minska biståndet ytterligare anser vi är oacceptabelt.Vi yrkar därför avslag på förslaget att ta 300 miljoner frånbiståndet till asylkostnader. Vi avslår också förslaget omnominell frysning. Vi föreslår att biståndets andel av BNP ivart fall ska vara oförändrad.FörsvarsanslagenI propositionen föreslås att utgifterna inomFörsvarsdepartementets område begränsas med 2 miljarderkronor . Dessutom bör försvarsbeslutinriktas på att försvarsanslagen --2001 skabegränsas med ytterligare 2 miljarder.Minskningarna i försvarsanslagen är bra, menotillräckliga. Vi anser att försvarsanslagen ska minskas med8 miljarder kronor till 1998.Investeringar inom kommunikationsområdetRegeringen föreslår att ska anslås tillunderhåll och reinvesteringar på järnvägar och vägar.Avsikten är att dämpa arbetslösheten och förbättrainfrastrukturen. Så långt anser vi att förslaget är bra.Men föreslås att detta anslag ska kunna användastill att tidigarelägga investeringar. Det betyder att pengarnakan komma att användas till samhällsekonomisktomotiverade vägprojekt som inte borde byggas alls.Vi föreslår att anslaget endast ska kunna användas tillunderhåll och reinvesteringar, men inte till tidigareläggningav investeringar.Behåll ALU-satsningenRegeringen föreslår att ALU-satsningen ska skäras nerkraftigt. Vi anser att det, med hänsyn till den mycket högaarbetslösheten, är för tidigt att göra det. Satsningen bör fåfortgå ytterligare ett år.Fullfölj trainee-utbildningenRegeringen föreslår att hela anslaget (med råge) tilltrainee-utbildning istället ska användas till studieförbundoch folkhögskolor. Såvitt vi kunnat utröna är trainee-utbildningen bra. Regeringen klargör inte i sitt förslag varförden ska läggas ner. Vi avslår därför förslaget.Avbytarverksamhet i lantbrukRegeringen föreslår att statens bidrag tillavbytarverksamheten ska avskaffas. I ett första steg föreslåsatt stödet halveras nästa budgetår.Avbytarverksamheten är mycket viktig för lantbrukaremed djurhållning. Denna typ av lantbruk är båderegionalpolitiskt och miljöpolitiskt viktig. Avbytaren ärmånga gånger en förutsättning för att semester och andraledigheter ska kunna tas ut av lantbrukaren. Vi anser inte attavbytarverksamheten ska äventyras.Ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektornEnligt våra förslag blir summan att reglera istället . Utbetalning av skattemedel ska ändras påmotsvarande sätt.Sammanställning av förslagens budgeteffekterSammanställning19951988ändring motregeringen 1 Avskaffat vårdnadsbidrag-- 3,2-- 3,22 Översyn av ekonomiskt familjestöd-- 0-- 33 Flerbarnstillägg-- 0,5-- 0,54 Bidragsförskott-- 0,2-- 0,85 Förtidspensionering-- 1,9-- 4,36 Anslag för säkerhet-- 2,5-- 8-- 57 Jordbrukssektorn-- 0,2-- 0,1-- 0,28 Minskad statlig konsumtion-- 2-- 29 Kyrkliga kommuner-- 0,3-- 0,310 Minskad indexering pensioner m.m.-- 3,2-- 8,4annorlundafördelning BM11 Långsammare nedtrappning avräntebidragen-- 1,3-- 2Summa besparingar--12,7--28,6 12 Inkomstbortfall till följd av minskadeutgifter-- 2-- 4,713 Värnskatt-- 3,2-- 4,214 Enhetlig kapitalbeskattning-- 8-- 8även allemans-fonder15 Bevarad förmögenhetsskatt-- 1,9-- 1,917 Avkastningsskatt-- 1,9-- 1,918 Minskad indexering-- 1,9-- 4,419 Sänkt bolagsskatt-- 0,5-- 220 Egenavgifter-- 0-- 0--14,421 Övriga skatteförändringar-- 0,3-- 3,4-- 1,322 Koldioxidskatt och andra miljöskatter-- 2,5-- 15--15Summa skatteförändringar--17,2--32,1Summa budgetförstärkningar--29,9--60,7-- 4,1A-Paketet 23 Direktavskrivning byggnader-- 0,1-- 0,1-- 224 Underhåll m.m. av vägar och järnvägar-- 225 Komvux folkbildning m.m.-- 0 omfördelningar26 Högskoleutbildning-- 0,127 Investeringsprogram m.m.-- 2,525-- 0,228 Ungdomsintroduktion-- 0 omfördelningar29 Miljöinvesteringar-- 2-- 2Summa-- 6,725-- 0,2Kommentar: Kostnaden för pkt 29 och 23 täcks av minskadkostnad för direktavdrag för byggnadsinvesteringar. Av totalt3,7 miljarder i regeringens förslag beräknas 1,7 gå åt tilldirektavdrag för miljöinvesteringar i vårt förslag.Med A-paketet avses de arbetsmarknadspolitiska förslagensom ingår i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiska politikensinriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ekologiskt uthållig och socialtansvarsfull ekonomisk politik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att minska ränteutgifternas totala andel avstatens utgifter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nivån av budgetförstärkningar ochbalansen mellan besparingar och ökade skatter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammansättningen av skatter ochbesparingar i samband med budgetförstärkningar,6. att avslår regeringens förslag om uttag avallmänna egenavgifter i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen om allmänna egenavgifter,8. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen om socialavgifter,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att socialförsäkringssystemet börvara skattefinansierat på ett solidariskt sätt,10. att avslår regeringens förslag om lag omändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster,11. att avslår regeringens förslag om lag omändring i lagen (1190:1427) om särskild premieskatt förgrupplivförsäkring,12. att avslår regeringens förslag om lag omändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader,13. att beslutar att höja koldioxidskatten ienlighet med vad som anförts i motionen,14. att hos regeringen begär förslag till utvidgadkommunal beskattningsrätt i enlighet med vad som anförts imotionen,15. att avslår regeringens förslag till lag omändring i kommunalskattelagen i den del som gälleravskaffande av den generella rätten att kvitta underskott avnystartad verksamhet mot inkomst av tjänst,16. att avslår regeringens förslag om lag omskattelättnader för sparande i allemansfond,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lättnader för små och medelstoraföretag,18. att avslår regeringens förslag om lag omändring i lagen (1993:1540) om återföring avskatteutjämningsreserv,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt avveckling av de generellabostadssubventionerna,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjda bostadsbidrag i sambandmed minskade generella bostadssubventioner,21. att avslår regeringens förslag om rullandefastighetstaxering,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad fastighetstaxering så attmiljöförbättrande åtgärder i byggnader inte föranleder höjdfastighetsskatt,23.