ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N268 · 1994-01-25 00:00:00 — Åldersgränsen för inköp och innehav av pyrotekniska varor Lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varorreglerar hantering och import av brandfarliga och explosivavaror. Syftet med lagen är att förhindra att sådana varororsakar brand eller explosion samt att förebygga ochbegränsa skador på liv, hälsa och egendom genom brandeller explosion vid hanteringen av dessa varor.Enligt förordningen (1988:1145) om brandfarliga ochexplosiva varor får dessa hanteras och importeras endast avden som fyllt . För att en explosiv vara skall få hanteraseller importeras krävs att den är godkänd avsprängämnesinspektionen. Inspektionen skall upprätta enförteckning över godkända varor. I beslutet omgodkännande skall anges de villkor som gäller för varan.Att en åldersgräns är motiverad framgår av det storaantalet olyckor som inträffar , främst i samband mednyårsfirande. Dessa olyckor drabbar i mycket storutsträckning ungdomar med allvarliga skador på ögon,händer och ansikte som följd. Många ungdomar drabbasvarje år av livslånga men som en följd av ovarsam hanteringmed nyårssmällare och fyrverkeripjäser.Sprängämnesinspektionen har utfärdat föreskrifter tilllagen och förordningen. Pyrotekniska varor utgör enligtinspektionens föreskrifter explosiva varor (se SÄIFS 1989:8resp 9). Inspektionen har vidare meddelat föreskrifter omgodkännande av fyrverkeripjäser och pyrotekniskasceneffekter samt allmänna råd om godkännande avnöjesfyrverkerier (SÄIFS 1986:3 resp. 1992:2). följer bl.a., att godkännande av enpyroteknisk vara kan förenas med villkor, t.ex. åldersgränsför förvärv och innehav) och att vissa pyrotekniska pjäser(s.k. grodor, gräshoppor, häxpipor, svärmare m.fl.) inte hargodkänts.Den förteckning över godkända fyrverkeripjäser somSprängämnesinspektionen har upprättat innehåller över 1000 pjäser. En del av dessa pjäser räknas som s.k. mindrepyrotekniska artiklar medan återstoden hör till den typ somklassificeras som s.k. pyrotekniska varor. Dennauppdelning avspeglar sig i villkoret vid varans godkännandeatt tillstånd för förvärv och innehav av varan inte krävs avden som fyllt 15 resp. . Till de artiklar som fritt fårförvärvas och innehas av den som har fyllt hör ett antalmindre fyrverkeripjäser och laddningar av lägre vikt (t.ex.raketer och s.k. solar, romerska ljus och fontäner).Därmed finns det i praktiken två olika åldersgränser: en18-årsgräns och en 15-årsgräns. Detta är olyckligt. Enligtvår mening bör den lägre åldersgränsen strykas så att enenhetlig åldersgräns i stället blir tillämplig.Ansvar enligt , BrB, kan inträda för densom handskas med pyrotekniska varor på ett sätt som kanmedföra skada eller någon annan olägenhet. Sålunda kanbestämmelserna om t.ex. vållande till kroppsskada ellersjukdom (3 kap. 8 §), ofredande (4 kap. 7 §), allmänfarligvårdslöshet (13 kap. 6 §) och förargelseväckande beteende(15 kap. 16 §) bli tillämpliga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en åldersgräns för inköpoch innehav av pyrotekniska varor.
mot · GH02N270 · 1994-01-25 00:00:00 — I har vi fått en ny yrkeskår som är istark tillväxt -- försäkringsmäklarna.I många europeiska länder har denna yrkesgrupp funnitsi hundratals år. I har det genom ändrad lagstiftingförst blivit möjligt att etablera sig somförsäkringsmäklare.Mäklarna svarar för oberoende försäkringsrådgivningoch står under tillsyn av Finansinspektionen.För att få verka som försäkringsmäklare föreskrivs skall vara ansvarsförsäkrad. Ansvarsförsäkringen skallgarantera att en enskild kund/försäkringstagare inte skallriskera att gå miste om ett avtalat försäkringsskydd,beroende på eventuella försummelser eller misstag frånförsäkringsmäklarens sida. Att det måste vara så ifrågasättsinte av någon.De regler som gäller för svenska försäkringsmäklaresansvarsförsäkringar ställer dock andra och större krav änvad som är gängse inom EU.Bakgrunden till detta är att det för ansvarsförsäkringarfinns två förhärskande principer. Den ena bygger påprincipen inträffandegrund (Occurrence), den andra påprincipen skaderapporteringsgrund (Claims Made). Debåda principerna skiljer sig genom identifieringen av närförsäkringen kan tas i anspråk. Det finns olika fördelar ochnackdelar med båda principerna.Något förenklat innebär nuvarande regler att svenskaförsäkringsmäklare måste försäkra sig enligt Occurrence-principen medan man inom EU i huvudsak tillämpar ClaimsMade-principen.För kunden/försäkringstagaren är skillnaden mellan debåda principerna relativt marginell. Däremot kandetaljreglernas utformning ha viss betydelse.För försäkringsmäklaren däremot är skillnaden avavgörande betydelse. Enligt de regler som gäller kan ensvensk ensam försäkringsmäklare få betala enförsäkringspremie på upp till 150.000:-/år jämfört med ca30.000:- för motsvarande försäkring med de regler sommestadels gäller inom EU.Försäkringsmäklarbranschen består i stor utsträckningav små, ofta enmansföretag. Med de högaförsäkringskostnader som dessa till följd av de svenskareglerna drabbas av, torde väldigt få i längden kunnafortsätta med sin verksamhet. Särskilt inte i konkurrensmed företag inom EU.Det finns därför skäl att inom ramen för den pågåendeEU-anpassningen se över det regelverk som styrförsäkringsmäklarans verksamhet och göra de justeringarsom krävs för att svenska försäkringsmäklare inte skalldiskrimineras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäkringsmäklaresansvarsförsäkringar.
mot · GH02N271 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen har på ett mycket tydligt sätt i åretsbudgetproposition Bilaga 13 betonat vikten avinnovationer. Innovationer som leder till nya produkter ochprocesser i befintliga eller nystartade företag är en viktigdrivkraft för tillväxt och förnyelse. Det finansiella stödet tillinnovationer bör utvecklas. Produktråd ochrådgivningsverksamhet ska vidareutvecklas.Detta är ett glädjande steg som tas av regeringen. Mendet är oerhört viktigt att man nu ger konkreta förslag somförbättrar förutsättningarna för dessa viktiga grupper.Uppfinnare i den praktiska tillvaron måste kunna känna attde möter förbättringar.Den tekniska forskningen och utvecklingen har haft ochhar en god renässans i vårt land. När det gäller den tekniskautvecklingen, som enskilda personer och uppfinnarebedriver, är denna del klart understimulerad med ettbegränsat idé- och projektflöde som följd.Om den industriella förnyelsen skall fortskrida är det avavgörande betydelse att få fram nya idéer och uppfinningarsamt få igång innovationsprocessen. För att stimulera dennaprocess erfordras det både samhälleligt och privatengagemang. Det statliga stödet bör därvid vara så utformatatt prövningen blir så enkel som möjligt.För att få fram ett ökat antal kommersiellt bärkraftiganya produktidéer krävs två grundförutsättningar, nämligenett innovationsfrämjande klimat och ettprojektfinansieringssystem som fungerar hela vägen.För att uppnå ett innovationsfrämjande klimat behövsåtgärder för att utveckla det kreativa ''humankapitalet''.Med andra ord är det viktigt att de människor som ärhängivna uppfinnare känner stöd och uppskattning ävenlångt innan man kan visa upp produkter.Den tekniska och affärsmässiga bedömningen kräverprofessionella bedömningar. Här kommerfinansieringsfrågorna in, och målsättningen måste vara attfinna effektivare system än vad som finns idag.Uppfinnarkonton som möjliggör avsättningar och senareuttag med beskattning samt sänkta skatter påroyaltyintäkter är två förslag som skulle underlätta deekonomiska förutsättningarna.Det åtgärdsprogram som regeringen ska presenteramåste innehålla förslag som uppfyller målet om renässansför innovation och uppfinnare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett åtgärdsprogramför innovation och uppfinnare.
mot · GH02N272 · 1994-01-25 00:00:00 — innebär att EG:s rättshandlingar blirbindande även för . Vad gäller maskintillverkninggäller att alla maskiner som levereras efter den 31 decemberi år måste uppfylla säkerhetsbestämmelserna i . Medan har haft på sigatt anpassa produkter och kunskap till dessa nyasäkerhetskrav, gäller för svenska tillverkare att man endasthar innevarande år på sig att anpassa sina produkter och sintillverkning till detta direktiv.Medan större tillverkare kan etablera resurser ochkompetens för att möta kraven i maskindirektivet, har demindre företagen klara svårigheter att på denna korta tidskaffa sig tillräcklig kunskap för att anpassa produkternaefter de nya kraven. Förutom kunskap om själva direktivet,krävs kunskap om innehållet i ett mycket stort antalsäkerhetsstandarder som tolkar direktivet för olikaprodukter, komponenter och egenskaper.Maskindirektivet ger en möjlighet för tillverkarna attanvända sig av tredje part som hjälp för att bedömamaskinens överensstämmelse med direktiv ochstandarder -- s k certifiering.Idag bereds möjligheter via trygghetsfonden SAF -- LOatt få ekonomiskt stöd till kvalitetssäkring och tillcertifiering av kvalitetssystem. Detta stöd hjälper företagenatt få ordning på sin produktion och att ökakonkurrenskraften i den gemensamma marknaden.Minst lika viktigt är att företagen får stöd till att utvecklasina produkter så att säkerhetsreglerna inom EG/EFTAuppfylls. Det är en tvingande förutsättning för attprodukterna skall få fortsätta att levereras efter den 31december 1994. För att inte en stor del av den svenskamaskintillverkningen skall riskera att slås ut som enkonsekvens av ett sent accepterat är detnödvändigt med ett samhällsstöd under enövergångsperiod. Detta stöd bör öronmärkas förmaskintillverkare att köpa kunskap om de europeiskasäkerhetsreglerna genom att få sina produkter bedömda avkompetenta organ.Regeringen bör därför inom ramen försmåföretagsutveckling och/eller olika Europaprogramavsätta för stöd till produktcertifiering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till produktcertifiering.
mot · GH02N273 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett vanligt villalån amorteras vanligtvis en gång ikvartalet. Med tätare amorteringar skulle kostnaderna förden enskilde minska betydligt.Om amorteringarna i stället sker elleroftare, t.ex. , skulle lånetiden avkortasavsevärt och räntekostnaderna för den enskilde bli betydligtlägre.Ofta avsätter låntagaren en månatlig summaför att klara sin kvartalsräkning. Därför blir en månatligamortering inget problem, utan för den enskilde innebärkortare amorteringsperioder i stället klara vinster. Dennamöjlighet finns naturligtvis när man lägger upp lån, menbankerna upplyser inte om detta. Detta är en viktigkonsumentfråga som bankerna borde åläggas att ge fullgodinformation kring.Regeringen bör därför uppdra åt bankinspektionen attutforma regler härför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bankernasinformationsskyldighet när det gäller amorteringslån.
mot · GH02N274 · 1994-01-25 00:00:00 — Miljövänliga kläder och textilier Miljövänliga kläder och textilierMiljökraven utvecklas och omfattar allt fler produkteroch varor. En rad tillverkare och distributörer lanserar numiljövänliga kläder. Problemet är att det bl.a. kan varasvårt att skilja på vad som är miljövänligt och vad som ärmer skadligt.Vanlig bomull kan tyckas vara en ren och miljövänligprodukt men så är långt ifrån fallet. Bomullsodlingar upptar5 % av jordens åkerareal men konsumerar av världensjordbrukskemikalier. Av insektsmedel går åt tillbomullsodlingar. En bomullsplanta kan besprutas medolika medel 40 gånger per säsong. Odlingarna kräver storainsatser av konstgödning och konstbevattning. Före skördbesprutas plantorna med avlövningsmedel för att löven inteska missfärga fibrerna. Denna form av bomullsodling skulleinte tillåtas i av miljöskäl.Detta är ett av många exempel på hur klädmaterialproduceras på ett miljöskadligt sätt. Tyvärr är det dengängse bilden i många länder, lönsamheten för dagen gårföre den långsiktiga miljöhänsynen. Det bäddar förekologiska sammanbrott i många regioner. Det allvarligasteexemplet är som sjunkit kraftigt efter det attdess vatten använts till just bomullsodling. I sjöns ställe ärdär nu saltöken och misär.Världsnaturfonden (WWF) samarbetar nu medklädtillverkare och distributörer för att lansera ''eco-cotton'' -- bomull som är miljövänligare.Detta är exempel på en positiv process inomtextilbranschen. Kläder, klädmaterial, textilier måstekunna produceras miljöanpassat och återvinnas. Dåkommer även textilbranschen att ingå i ett framtidamiljöanpassat kretsloppssamhälle. En statlig medverkan idenna process kan vara att informera och ta ansvar för enöverskådlig miljömärkning av textilprodukter.Regeringen bör få i uppdrag att komma med förslag hurstaten ska bidra till att påskynda utveckling av textilsektorni miljöanpassad riktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hur statenskall bidra till att utveckla textilsektorn i miljövänligriktning.
mot · GH02N275 · 1994-01-25 00:00:00 — Kvinnors möjlighet att starta företag Om nyföretagande skall gå en ny vår till mötes måstetrösklar och hinder bort och riskkapital finnas att tillgå.Enligt en undersökning gjord av ökarkvinnounderskottet i glesbygd beroende på sämreförutsättningar för kvinnorna att finna sin inkomst. Dennautveckling måste motverkas.Gävleborgs län har kommit långt i sitt arbete med ettresurscentrum för kvinnor. invigs , ettutvecklingscentrum för kvinnor. Centret har tillkommit dåerfarenheterna har visat att det mycket väl fungerandemyndighetsnätverket i länet inte är tillräckligt för att medkraft driva kvinnofrågorna. Utbildningscentret i länetskallbredda kvinnors utbildning öka andelen kvinnorsom utvecklas i sin yrkesroll utarbeta metoder förutveckling av arbetslivet öka kunskapen om kvinnorsvillkor utarbeta pedagogik för kvinnor ta till vara,stödja och utveckla kvinnors yrkeserfarenheter.Grundtanken med är att bidra till att förändrabefintliga organisationers strukturer. Det behövs ettkunskapscentrum för att arbeta med nya modeller för attstärka kvinnors identitet och uppnå bestående förändringar.För att underlätta kvinnors möjligheter att starta egnaföretag vill vi peka på några hinder som inte kan lösas påregional nivå.Reglerna i glesbygdsstödet är fortfarande kopplade tilltillverkning när det gäller marknadsföring ochproduktutveckling. Det innebär att bidrag tillmarknadsföring och produktutveckling endast kan fås omman gör en investering. Kvinnliga företagare haroftast inga stora investeringar i byggnader och maskiner.Resurscentrum för kvinnor i ger stöd i form avutbildningscheckar till kompetenshöjande insatser som påsikt blir utvecklande för företaget. Stödet maximeras till och utbildningsbidraget avses täcka högst hälftenav kurskostnaden. Detta stöd har visat sig värdefullt ochuppskattat varför det är angeläget att även statligt stödutgår för utbildning av kvinnliga företagare.Nyföretagarlånet kan få kvinnor utnyttja, då för dettakrävs investering på . Kvinnor vill oftast inte låna stora summor utanstartar i mindre skala. Därför behövs en annan låneform.Kooperativ är en företagsform som passar mångakvinnor. Det finns tyvärr en del regler som är hinder jämförtmed andra företagsformer. Vi pekar bara på två exempel:Riksdagsbeslutet om att finansiellverksamhet endast får bedrivas i aktiebolagsform och attden statliga bankgarantin inte skall omfatta kooperativasparkassor och spar-- och låneföreningar. Det andraexemplet är riksdagsbeslut att kooperativaföretag utestängs från möjligheter att få nyföretagarlån.Kvinnor är en outnyttjad resurs i regionalpolitiken. Omderas idéer och kreativitet skall förverkligas måsteekonomiska möjligheter tas fram och onödiga hinder tasbort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagande av hinder förkvinnor som vill starta företag.
mot · GH02N277 · 1994-01-25 00:00:00 — I bilaga till budgetpropositionenredovisas på s. 27 att lokala kooperativautvecklingscentrum i många fall fungerar som spjutspetsarför kooperativt utvecklingsarbete på det regionala ochlokala planet och att erfarenheterna visar att denkooperativa utvecklingen blomstrar där det finns livaktigaoch väl fungerande lokala utvecklingscentrum.Det konstateras vidare i nämnda bilaga att stödet tillkooperativ utveckling på regeringens uppdrag utvärderatsav (). Utvärderingen visar att nyaföretag och över 1 000 nya arbetstillfällen skapats genom stödet till dekooperativa utvecklingscentrumen. På annat ställe ibilagan, s. 68, konstateras att det statliga stödet varitmycket kostnadseffektivt. RRV har bl.a. konstaterat att detunder 1992 bildats omkring 300 nya kooperativa företagmed åtminstone 1 300 nya arbetstillfällen. Många av dessa arbetstillfällenskulle enligt RRV:s uppfattning inte kommit till stånd utanden rådgivning som ges av kooperativa utvecklingscentrum.Det är ytterst anmärkningsvärt att regeringen motbakgrund av vad som anförs i budgetpropositionen föreslårett oförändrat anslag på . Det konstateras attverksamheten är effektiv, att tillkommit 300 nyaföretag med minst 1 300 nya arbetstillfällen på orter där de eljest inte skullekommit till stånd. På grund av att alternativasysselsättningstillfällen sällan föreligger på dessa orterskulle riskerna för långtidsarbetslöshet ochförtidspensionering vara stora. Det skulle medföra en långthögre kostnad än det blygsamma stödet till kooperativautvecklingscentrum. En användning avarbetsmarknadsmedel för stöd till kooperativautvecklingscentrum är därför angeläget och lönsamt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Stöd till kooperativ utveckling /95 anvisar 6500000kr,2. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder /95 anvisar 28606931000kr.
mot · GH02N279 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens budgetproposition bilaga 10 underavsnittet biobränslen sägs följande.Viktigt i arbetet för en hållbar utveckling är en övergångfrån användning av knappa råvaror till att användaförnybara råvaror från skogsbruket och jordbruket, bådesom industriråvara och bränsle. Ett mål bör därför vara atti de samhällssektorer som är tänkbara användare avbiobränslen stimulera till en fortsatt övergång från fossilabränslen till biobränslen.Det sägs ibland att det är långt mellan ord och handling,osökt kommer detta i tanken när man läser ibudgetpropositionen om nödvändigheten av att ökaanvändningen av biobränsle. Knappast på något annatområde har så mycket utretts och diskuterats som just ifrågaom biobränslet, men ändå så litet gjorts med tanke på demöjligheter som ändå finns att ur t ex skogen framställabåde bränsle och drivmedel.Möjligheterna till att öka användningen av biobränslenbestäms i hög grad av de generella skattevillkoren förenergiproduktionen. Vidare behövs detsamordningsåtgärder, annars blir följden att producenteroch konsumenter går och väntar på varann och så händeringet. Tyvärr måste det nog konstateras att det i stort settsaknas en strategi när det gäller beskattningen avenergiproduktionen samt även användningen av energin.Det finns flera skäl till att ändra på detta och tanödvändiga initiativ för att påskynda en utveckling mot enproduktion och användning av bioenergi. Om bl.a.miljöförstöringen skall kunna hejdas så måste enomfördelning ske vad gäller användandet av fossilabränslen kontra biobränslen.Ett annat tungt vägande skäl för en satsning påbiobränsle är den ovisshet som råder inom skogsbruket iNorrlands inland. På grund av långa transportavstånd tillnuvarande industrier, så har lönsamheten i skogsbruketförsämrats avsevärt. Med tanke på hur viktig skogsnäringenär för inland, så måste nya användningsområdenför råvaran sökas. Att använda virket till energi är både enintressant och nödvändig utveckling för inlandsregionen.I inland finns nu inte marknad för attkonsumera den bioenergi som där kan produceras, detbehövs en ''export'' till andra regioner. Den marknad somdå ligger närmast är , till vilket en delleveranser av bioenergi går. Vad som förnärvarande hindrar en snabb utveckling på det området ärtransporternas höga kostnader, biobränslen blir intekonkurrenskraftiga.Alla tycks ju vara överens om att frågan inte är omutan när en övergång från fossila till förnyelsebaraenergislag kan ske. Det finns uppenbarligen vissasvårigheter för marknaden att själv genomföra en övergångtill förnyelsebara energislag; det behövs nog ''hjälp'' påvägen, åtgärder initierade av regering och riksdag. En sådanåtgärd vore att under ett inledningsskede ge transportstödför frakt av biobränsle från inland. Under ensådan ''stödperiod'' skulle man kunna prova sig fram tilllämpliga transportmetoder samt även bygga upp etttransportsystem som sedan skulle klara sig utan stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportstöd för biobränsle frånNorrlands inland.
mot · GH02N280 · 1994-01-25 00:00:00 — God design är ett allt viktigare konkurrensmedel,särskilt för små och medelstora företag. Genom ,anslaget till småföretagsutveckling, stöder staten svenskdesign.I finns Form, som är Sverigesenda designcenter. Där bedrivs en varierad verksamhet medpermanenta utställningar, olika temautställningar,seminarier och kursverksamhet. Det sker i en centraltbelägen lokal i gården. Där finns också kafé ochbutik.Form är ett attraktivt skyltfönster för god svenskindustridesign. Där möter bl.a. turister från svenskdesignkultur.Hittills har verksamheten finansierats med kommunalabidrag och avgifter från utställarna. Det statliga stödet harvarit obetydligt. Detta räcker inte längre.Danmark, och har alla designcentra somfår betydande statligt stöd. Det är enligt min mening numotiverat att även Form får statligt stöd på förslagsvis så att verksamheten kan fortsätta och utvecklas.Utan stöd hotar att förlora Form och som enda landi stå utan designcentrum.Vänsterpartiet har i den näringspolitiska motionenanslagit mer än regeringen tillSmåföretagsutveckling. Där ryms stöd till Form i på2 . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till Form i .
mot · GH02N285 · 1994-01-25 00:00:00 — Statligt ägande av skogsbruksmark Statens ägarstrategi för skogsbruksmark bör vara attförsälja sådan mark till familjeskogsbruk.Enligt av fastlagd ägarstrategi för det tidigareDomänverkets skogsmarksinnehav skall staten försäljasådan mark till i första hand familjebruk. Men fortfarandefinns exempel där det förekommer uppköp ochutannonsering av önskan om uppköp av mark från nyaägarna av det tidigare Domänverket.Det tidigare markinnehav om ca 10,8miljoner hektar (Mha), vilket motsvarar en fjärdedel avSveriges landyta, är nu uppdelat genom olikaorganisationsförändringar och bolagiseringar. Ca 4,5 Mharav tidigare markinnehav är produktivskogsmark.Vid bolagiseringen överetog Domän ABdrygt 4 Mhar som utgör AssiDomäns markinnehav. Kvari statens ägo finns fortfarande ca 7 Mhar mark som förvaltasav . Huvuddelen av den produktivaskogsmarken finns nu i AssiDomäns ägo. AssiDomän skallbörsintroduceras och av aktierna skallsäljas ut till allmänheten. behåller statenägarmajoriteten.Statens ägarstrategi bör fortfarande vara den att enavyttring av produktiv skogsmark bör ske på ett sådant sättatt det främjar ett familjeskogsbruk med ett enskilt sprittägande som bas. Ytterligare förvärv av produktivskogsbruksmark från statens sida bör inte vara aktuell.Riksdagen bör därför hemställa hos regeringen att statenutnyttjar sitt ägarinflytande i på ett sådant sättatt inte ytterligare uppköp av skogsmark sker utan attistället den tidigare av fastlagda strategin medavsäljning till familjeägande bör gälla även fortsättningsvis.Samma strategi bör gälla för övrig statligt ägd produktivskogsmark. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av statligt ägdproduktiv skogsmark till enskilda familjeägda jord- ochskogsbruk.