mot · GI02Jo9 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen InledningJordbruket är ett område där EU-medlemskapet innebär entydlig förändring. Medlemskapet innebär att fullt utskall delta i den gemensamma jordbrukspolitiken.Detsamma gäller också på fiskets område.Övergången till den gemensamma jordbrukspolitikenunderlättas av att den borgerliga regeringen under åren 1991till 1994 förde en framsynt politik som förberedde svensktjordbruk på medlemskapet. Bidrag som inte finns i EUavvecklades, t.ex. kobidragen. infördesarealbidrag.Konsumenternas intresse av bra mat till rimliga prisertillgodosågs mycket väl av denna politik. --1994 sjönk matpriserna i . De inhemska livsmedlenuppvisade de största prissänkningarna. minskadeskattebetalarnas kostnader för jordbrukspolitiken. Anslagettill är nu ca lägreän det var under slutet av 80-talet.Konsumenternas intresse att kunna välja svensk mat tilllåga priser har gynnats av en jordbrukspolitik som slagit vaktom den svenska livsmedelsproduktionen och dessmöjligheter att konkurrera med importerade livsmedel pålika villkor. målsättning med den framtidajordbrukspolitiken är att ge konsumenterna denna valfrihetgenom att ge svenska jordbruksföretag rättvisa villkor.EU:s miljöprogram för jordbruketProposition 1994/95:75 innebär att positionerna flyttasbakåt vad gäller det svenska miljöprogrammet påjordbrukets område inom ramen för förordning (EEG) nr2078/92. Enligt propositionen ska den inriktning förmiljöprogrammet som föreslogs i propositionen 1994/95:19om medlemskap i frångås. I stället önskarregeringen återkomma i nästa års budgetproposition med etthelt nytt förslag till miljöprogram. Vidare framgår helt klartatt detta förslag kommer att innebära mindre pengar tillmiljöprogrammet än vad som föreslås i proposition1994/95:19.Det är allvarligt att regeringen försenar miljöarbetetgenom att föreslå nya riktlinjer i ett sent skede. Vidare är detallvarligt att regeringen försöker dra ner på ambitionerna imiljöprogrammet. Eftersom EU medfinansierarmiljöprogrammet är det ur ett statsfinansielltperspektiv högst tveksamt om det innebär en besparing attinte utnyttja miljöprogrammen i en större utsträckning.Räknat på ett skattetryck kring återcirkulerashälften av insatserna i miljöprogrammet till stat ochkommun, dvs lika stor andel som medfinansieringen uppgårtill.Regeringens förslag innebär att går miste omstora delar av miljöstödet, vilket är mycket olyckligt.Förutom att delar av med sämreodlingsbetingelser behöver ha tillgång till miljöstödet förekonomisk bärkraft för att upprätthålla en extensivanimalieproduktion, finns det stora möjligheter att användamiljöstödets andra delar till miljöförbättrande åtgärder iandra delar av . Vi vill här särskilt framhållainvesteringar i nya våtmarker för reduktion av kväveläckagettill haven.Vår mening är att bör medfinansieramiljöprogrammen i den utsträckning som angavs iproposition 1994/95:19. Miljöprogrammet bör även ha deninriktning som där angavs. Det innebär att miljöprogrammetskall bestå av tre delar: Programmet för ekonomisk bärkraft,resurshushållningsprogrammet samt bevarandeprogrammet.Totalt bör lämnas inom ramen för EU:smiljöersättningsprogram varav tillprogrammet för ekonomisk bärkraft, 1 150 miljoner kronortill resurshushållningsprogrammet och 700 miljoner kronortill bevarandeprogrammet samt tillutbildning.Stödet till norra 1994/95:75 innebär att den totala ramen förstödet till jordbruket i norra ökar med ca 350miljoner kronor till jämfört medproposition 1994/95:19. Ökningen motiveras med en mycketgenerös tolkning av den s.k. lönsamhetsgarantin i 1990 årslivsmedelspolitiska beslut om att lönsamhetsnivån ijordbruket i norra inta ska få påverkas negativt.Vi anser att det inte går att utgå från lönsamhetsgarantinnär man diskuterar jordbrukspolitiken vid ett medlemskap.Lönsamhetsgarantin utgick från den livsmedelspolitiskareformen 1990 och gäller inte om lönsamheten påverkas avandra faktorer än nämnda reform. De anpassningsåtgärdersom vidtagits med anledning av ansökan om EU-medlemskap har vidare gjort det svårt att urskilja vilkalönsamhetseffekter som beror reform och vadsom beror på EU-anpassningen.En utgångspunkt för stödnivån för jordbruket i norraSverige vid ett EU-medlemskap bör enligt vår mening varanuvarande stödnivå, dvs stödnivån /95.Enligt proposition 1994/95:19 bör stöden till norra av miljöstöd och LFA-stöd samt det särskiltöverenskomna stödet för nordligt jordbruk i områdena 1, 2a, 2 b och 3. Den sammanlagda kostnaden för stöden hamnarmed denna inriktning på . Vi anser attstödet till jordbruket i norra ska utgå från deriktlinjer som lagts fast i proposition 1994/95:19.SkatterProposition 1994/95:75 innebär att svenskajordbruksföretag och svensk livsmedelsindustri belastas medväsentligt högre skatter än vad som kommer att gälla förkonkurrerande verksamheter i våra nära grannländer.Resultatet av detta kan i förlängningen bli att svenskakonsumenter får sämre möjligheter att väljasvenskproducerad mat till rimliga priser.Förslaget innebär att skatten på handelsgödsel höjs med ca250 räknat på dagens, relaterat tillomvärlden, låga svenska förbrukning av handelsgödsel.Vidare föreslås att skatten på kadmium i handelsgödsel höjsdrastiskt samt att skatten på bekämpningsmedel höjs med150 procent.Förutom en orättvis kostnadshöjning för svensklivsmedelsproduktion jämfört med produktion i andrajämförbara EU-länder innebär de föreslagna kraftigaskattehöjningarna andra problem för företagen. Det faktumatt skattehöjningarna föreslås gälla redan från den 2november stör planeringen i jordbruksföretagen och brytergödselåret på ett olämpligt sätt. Orättvisor uppstår för delantbrukare som inte har möjlighet att själva lagra storamängder insatsvaror.Även när det gäller regeringens miljöargumentering finnsdet brister. Enligt vår mening kommer de storaskattehöjningarna på handelsgödsel inte att få någon positiveffekt på kväveläckaget.Regeringens redovisade syn påkväveproblematiken visar att den inte insett hela problemet.Den ökning av handelsgödselanvändningen som påstås haskett enligt propositionen, kan mycket väl hänga sammanmed en övergång till fler höstsådda grödor under det senasteåret. Oroväckande är också att regeringen inte serallvarligare på hotet om ökad gränshandel till följd av högasvenska skatter, trots att remissinstanser påpekat risken fördetta problem.Åtgärderna mot kväveläckage koncentreras enligtförslaget helt till handelsgödslet, som endast står för enbråkdel av kvävetillförseln till haven. Regeringen bortserdärmed från exempelvis stallgödselns påverkan som kanvara större därför att stallgödsel är svårare att dosera änhandelsgödsel.Genom att i stället inrikta åtgärderna påvåtmarksinvesteringar kan man täcka in problem som bådeberor på handelsgödsel och stallgödsel som manockså löser läckageproblem från skogsmark och kommunalareningsverk längre inåt landet. Undersökningar har visat attvåtmarksinvesteringar kan vara ett mycket kostnadseffektivtsätt för att minska kväveläckaget.Enligt vår mening bör skatteskärpningen vad gällerinsatsvarorna begränsas till den höjning om 150 miljonerkronor som föreslogs i proposition 1994/95:19. Vidare börinte skatteskärpningen genomföras attdet stör jordbruksföretagens planeringsprocess. Slutligenbör, mot bakgrund av vad som anförts om våtmarkernasbetydelse för kväveläckaget, regeringen återkommatill med ett förslag till hur inkomsterna från denöverskjutande delen av skattehöjningarna på insatsvarorutöver den i proposition 1994/95:19 föreslagna höjningenkan användas till miljöinvesteringar i exempelvis våtmarkeri områden med betydande jordbruksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprogrammet för jordbruket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till norra ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfattningen avskattehöjningarna på handelsgödsel, kadmiuminnehållet ihandelsgödsel och bekämpningsmedel,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ikraftträdandet avskattehöjningarna på handelsgödsel, kadmiuminnehållet ihandelsgödsel och bekämpningsmedel,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användande av skatteinkomstertill miljöinvesteringar i våtmarker.