ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02L211 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi har kunnat åse ett stort antalföretagskonkurser där några varit följden av ekonomiskbrottslighet. Vi har också sett ett antal banker som utan denstatliga bankgarantin varit konkursmässiga. Vi har kunnatfölja hur miljard efter miljard av skattebetalarnas pengarskyfflats ner i det ''svarta hål'' som kreditförlusterna lett till.De stora förlusterna i banksystemet har i många fall varitresultatet av en slapp kreditprövning från bankledningarnassida. Frågan om styrelsernas ansvar för konkurser ochförluster både i vanliga bolag och i banker är därförbefogad.Styrelsers ansvar i aktiebolag har prövats i ett antal mål.Lagstiftningens tillämpning när det gäller styrelseansvar ärtämligen entydig. Det har visat sig att bara direkt uppsåtligtkriminella handlingar har kvalificerat för skadestånd. Grovoaktsamhet har inte räckt, och det har varit svårt att bevisauppsåt vid genomförda dåliga affärer.Detta är inte tillfredsställande. Det finns därför starkaskäl att göra en översyn av styrelsers ansvar enligt bådeaktiebolagslagen och bankrörelselagen. Ett större ansvarför styrelsen skulle också stärka dess makt gentemot VDoch övrig bolagsledning.En utredning behöver därför tillsättas med syfte att delstydliggöra gränsdragningen mellan dåliga affärer ochförsumlighet, dels att skärpa styrelsens ansvar för bolagetsskötsel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en utredning rörandestyrelsers ansvar enligt aktiebolagslagen ochbankrörelselagen.
mot · GH02L212 · 1994-01-25 00:00:00 — När flera storbanker och en rad sparbanker avslöjadessom konkursmässiga var vi många somförundrades över varför inte ett antal auktoriseraderevisorer slog larm medan tid var.Samma förundran har också gällt i en mängd fall närbåde större och mindre företag kommit på obestånd ochanmärkningsvärda interiörer blottlagts. Man har anledningfråga sig: Vad har revisorerna gjort? Vilket ansvar harrevisorer?Visst är auktoriserade revisorer en respekteradyrkesgrupp i vårt land. Det är ingalunda den auktoriseraderevisorns kompetens och heder jag ifrågasätter. Däremotfinns uppenbarligen brister i den lagstiftning och detregelverk som anger revisorers skyldighet och som rimligenäven bör reglera revisorers ansvar i bland annat banker ochbörsnoterade företag.Utredningsdirektiv saknasRevisorernas roll uppmärksammas i direktiven tillAktiebolagskommittén (JU 1990:08). Kommittén väntasavsluta sitt arbete . I direktiven hänvisas blandannat till rapporten ''Revisorn och ekonomisk brottslighet'',som fick uppdraget att utarbeta.Såvitt jag kan se har kommittén inte fått direktiv om attgranska och utreda revisorers ansvar inför styrelse ochaktieägare. Enligt min uppfattning bör det finnas ett uttalatrevisorsansvar gentemot aktieägarna. Lagen bör vara såutformad att det är revisorns skyldighet att i ett tidigt skederådgöra med såväl aktieägare som styrelse när revisornfinner att bolagets affärer och ekonomi allvarligt försämras.Lagen skall vidare kunna fastställa sådant ansvar hosrevisorer i banker och aktiebolag att ansvarsfrågan genastoch automatiskt prövas om det visar sig att rörelsen kommitpå allvarligt obestånd och aktiekapitalet är förbrukat.Genomvädring i utredning behövsJag vill med denna motion säkerställa att denhögaktuella frågan om revisorers ansvar blir genomvädradi en utredning och att lag stiftas med sådan utformning atten hel nation inte på nytt skall behöva fråga sig varförauktoriserade revisorer inte slagit larm när större ochmindre företag gjort sanslöst äventyrliga och dåliga affärer.Det som inträffat har kostat anställdaderas försörjning och mängder av större och mindreaktieägare enorma förluster. Borde inte revisorer ha hejdatåtskilligt av dårskapet ? Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om revisorers ansvar irörelsedrivande aktiebolag och banker.
mot · GH02L213 · 1994-01-25 00:00:00 — Utländska bolags inlösen av aktier i svenska dotterbolag 1991 respektive 1992 förvärvade det amerikanskabolaget sammantaget avaktierna motsvarande av rösterna i det avStockholms noterade svenska bolaget . Därmed blev Cederroth ett dotterbolag tillmoderbolaget varit ett svenskt bolag hade reglernaför tvångsinlösen av utestående aktier varit tillämpbara. Dekvarvarande aktieägarna skulle med stöd härav kunnatåkalla tvångsinlösen. Men då är ettutländskt bolag gäller inte reglerna om tvångsinlösen.Alberto Culver har i sin tur möjlighet att påkallatvångsinlösen. Detta har man dock ej valt att göra.I stället har man valt att successivt försöka köpa aktier.Då de kvarvarande aktieägarna i Cederroth vet att AlbertoCulver genom sitt drygt 90-procentiga ägande kan regleraresultatet i Cederroth, så är deras förhandlingspositionmycket svag.Frågan om reglerna för utländskt moderbolags inlösenav utestående aktier i marknadsnoterat svenskt dotterbolagutreds f n av den s k (JU 1990:08).Denna ska vara klar med sitt uppdrag under 1994.Det är angeläget att det skapas regler som bättre skyddarminoritetens ägande i fall som Cederroth--bör därför övervägas om denna fråga bör behandlasmed förtur när åtgärder och lagstiftning övervägs medanledning av förslagen års . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna för utländsktmoderbolags inlösen av utestående aktier imarknadsnoterat svenskt dotterbolag.
mot · GH02L214 · 1994-01-25 00:00:00 — Redovisning av avgångsvederlag i aktiebolags årsredovisning De fallskärmsavtal som kommit till allmänhetenskännedom har upprört människorna ochriskerar att allvarligt undergräva samhällsmoralen. Därförär det angeläget att de skandaler som inträffat inteupprepas.Offentlighet är en mycket bra och verkningsfull metodför att stävja alla former av missbruk och omoralisktbeteende. Därför anser vi motionärer att det är viktigt attaktiebolagslagen ändras så att den tvingar allaaktiebolag att i årsredovisningen redovisa deavgångsvederlag eller andra förmåner som bolaget iklätt sigtill personer med anknytning till företaget och som ärutanför den krets av anställda som omfattas av lagen omanställningsskydd (LAS), även om åtagandena ännu inteförfallit till utbetalning.En sådan regel stämmer väl med den rättsuppfattningsom råder i vårt land. Den är också av betydelse förföretagets kunders, leverantörers, bankers ochmyndigheters möjlighet att bedöma företagets ekonomiskaställning och om det är ett seriöst verkande företag.Styrelsen för har antagit ettförslag som går i den ovan föreslagna riktningen, meneftersom ett sådant förslag endast berör de företag som ärnoterade vid börsen behövs en generell lagstiftning meddetta innehåll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring avaktiebolagslagen i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GH02L215 · 1994-01-25 00:00:00 — Ökad kvinnorepresentation i näringslivet Börsnoterade företags årsredovisningar har varit uppetill debatt i samband med avslöjanden om skyhögafallskärmsavtal o.dyl. Som källa till information omnäringslivet är årsredovisningar av stor vikt.Det svenska näringslivet plågas inte bara av skandalösafallskärmar. Den usla kvinnorepresentationen ibolagsstyrelser och för övrigt inom det privata näringslivetsövriga toppnivåer, är ett minst lika stort problem.Vänsterpartiet föreslår därför att årsredovisningarna ibörsnoterade företag ska redovisa könsfördelning i styrelseroch övriga organ. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att årsredovisningar förbörsnoterade företag skall redovisa styrelses och andrabeslutande organs sammansättning fördelad på kön.
mot · GH02L216 · 1994-01-25 00:00:00 — Krav på revision har kopplats till att det personligaansvaret är begränsat i aktiebolag, men även till storleken,i och med att krav på revision infördes för störrehandelsbolag. Fiskala intressen tillgodoses särskilt i ochmed att revisorn ålagts att rapportera brister i redovisningoch betalning av skatter och avgifter.Utgångspunkten att revisorn skall utföra en fri ochoberoende granskning av företagets redovisning ochförvaltning, utan att företräda en särskild intressent, hardärmed luckrats upp.Revisorsutredningen har i sitt slutbetänkandeRevisorerna och EG (SOU 1993:69) sett över de framtidakompetenskraven på revisorer. (Ju 1990:08) innebär en genomgångi övrigt av aktiebolagslagens (1975:1385) regler om revisoroch revision. (Ju 1991:07) harvidare att se över hela redovisningslagstiftningen.Ingen utredning har dock på sitt bord attförutsättningslöst ompröva behovet och utbytet av revisioni de minsta företagen. I har en sådan översyngjorts, varvid framkommit att nyttan av revision i små,ägarledda företag kan ifrågasättas. EG:s åttondebolagsdirektiv erbjuder möjlighet till befrielse frånrevisionsplikt som underskrider två av tre gränsvärden(balansomslutning, omsättning och antal anställda).I de minsta företagen är ägare, ledning och personal oftasamma personer. I dessa delar är det inte fråga om olikaintressenter med behov av respektive parts intressen.Skatteförvaltningen har normalt information om brister iredovisningen och betalningen av skatter och avgifter långtinnan en revisionsberättelse föreligger. Banker behöveruppföljning av krediter i betydligt närmare samspel medföretagen än via en revisionsberättelse i efterhand.Revisionsberättelsen i en stor andel av företag som gåtti konkurs har inte heller givit någon annan informationutöver årsredovisningens innehåll året före konkursen.Konkursförvaltare kan iakttaga att aktiebolagslagensregler om tvångslikvidation inte utgör den effektiva spärr deskulle kunna vara mot att driva ett företag in i enobeståndssituation.Processer om personligt betalningsansvar förstyrelseledamöter har visat sig svåra att driva.Kundförluster har därmed blivit ett stort samlat problem förnäringslivet på senare år.Omvänt ansvarsgenombrott bör införas förstyrelseledamöterna i regelverket för tvångslikvidation,d.v.s. att styrelsen måste dokumentera och kunna bevisa följt Aktiebolagslagens regler för att kunna undgåpersonligt betalningsansvar vid obestånd. Likaså bör ägarnatill små bolag registreras som ett led i att få grepp om denekonomiska brottsligheten. Åtgärder av dessa slag kan visasig betydligt effektivare än den befintliga revisionen, vilkenför små bolag kan synas vara både onödigt formalistisk ochmedför en icke oansenlig kostnad för företaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förutsättningslös prövning avrevisionen i de mindre företagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att säkerställa deolika intressenternas behov om revisionen slopas för dennaföretagskategori.
mot · GH02L217 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundDet mest omfattande lagstiftningsarbetet inomcivilrätten kommer enligt regeringens budgetproposition1993/94:100 bil.3 att ägnas associationsrätten. Ipropositionen anges att arbetet med att anpassa svenskaktiebolagsrätt och redovisningsfrågor till EG-rättenkommer att fortsätta . Bl.a. förutskickas tvåtyper av aktiebolag (publika och privata).EU-anpassning av lagen om ekonomiska föreningarI propositionen nämns överhuvud inte ekonomiskaföreningar eller behovet av EU-anpassning av lagen omekonomiska föreningar eller parallelliteten mellanaktiebolagslagen och föreningslagen. Detta är enligt vårtförmenande en allvarlig försummelse från regeringens sida.I finns 15 000 inregistrerade ekonomiska föreningar. Intresset förden ekonomiska föreningsformen har starkt ökat på senareår. De konsument- och lantbrukskooperativa företagenmotsvarar tillsammans en femtedel av BNP och hartillsammans över 100 000 anställda. startade många ekonomiskaföreningar som aktiebolag inom den offentliga sektornsolika arbetsområden.I omfattar kooperationen över 654 miljonermedlemmar. Ett omfattande arbete pågår inom EU i syfteatt stödja kooperativt företagande och kooperativutveckling, bl.a. genom förslaget till Europeisk KooperativStadga, ett parallelldirektiv till den förväntade europeiskaaktiebolagslagen.Kompetens och resurser för föreningsrättsliga frågor iregeringskanslietUnder den borgerliga mandatperioden har attitydernatill kooperativt företagande kraftigt försämrats. Flerapropositioner med för den kooperativa företagsformendiskriminerande förslag har lagts fram. Vi kan erinra omriksdagsmajoritetens beslut att småföretagarlån endast kanbeviljas aktiebolag, att kreditverksamhet endast fårbedrivas i aktiebolag samt att den statliga bankgarantin inteomfattar sparformer som bedrivs inomkonsumentkooperationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att uppnå samtidigEU-anpassning av lagen om ekonomiska föreningar medaktiebolagsrätten.
mot · GH02L218 · 1994-01-25 00:00:00 — Lagstiftning om ideella föreningar För de ideella föreningarna saknas i stort settcivilrättslig lagstiftning. Det är märkligt eftersom fleraideella föreningar förvaltar betydande tillgångar och harmånga medlemmar. Dessa medlemmars rättigheter ochskyldigheter, deras möjlighet till insyn och demokratisktinflytande är alltså inte civilrättsligt reglerade så som gjortsför de ekonomiska föreningarna.Olägenheterna med detta delvis laglösa tillstånd hartydligt visat sig när t.ex. deföreningar som investerat medlemmarnas tillgångar i storafastighetsinnehav eller spekulerat i aktier har kunnat göradetta utan att medlemmarna haft insyn i hanteringen ellerkunnat utkräva ansvar i efterhand. Rättssäkerheten förmedlemmarna och skyddet för minoriteter skulle stärkasbetydligt om civilrättslig lagstiftning kom till stånd.Exempel på ideella föreningar är inte bara småidrottsföreningar utan också ekonomiskt stora föreningarsåsom t.ex fackföreningar, arbetsgivarorganisationer,jordbrukets förhandlingsrörelse och hyresgästföreningarna.Det är angeläget att lagstiftning kommer till stånd ocksåför de ideella föreningarna. Regeringen bör utreda t.ex. ivilken utsträckning lagen om ekonomiska föreningar(1987:66) kan tillämpas också här samt återkomma tillriksdagen med förslag till lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningför de ideella föreningarna.
mot · GH02L219 · 1994-01-25 00:00:00 — Offentlig redovisning av s.k. fallskärmsavtal m.m. Det är viktigt att aktieägare och allmänhet får en öppenoch klar information om börsföretagens ställning. Sammaangelägna krav om öppen redovisning gentemotallmänheten måste ställas på offentlig verksamhet av olikaslag liksom förenings-, folkrörelse- och organisationsägddriven verksamhet.I bankkrisens spår har en rad avtal om orimligalönesättningar och förmåner kommit till allmänhetenskännedom och väckt stor anstöt.Det är rimligt att aktieköpare och allmänhet kanbedöma företaget på en objektiv information. I amerikansklagstiftning finns en skyldighet för aktiebolag attuppge samtliga chefers förmåner. Det blir då möjligt attsätta dessa ekonomiska villkor i relation till hur företagetgår och en mera rättvisande bild kan därigenom fås omföretaget.Riksdagen bör därför hemställa hos regeringen omlagstiftningsförslag som tvingar börsbolagen att redovisaverkställande ledningens löner och övriga kontrakteradeförmåner.Samma krav på offentlig redovisning av löner ochförmåner bör ställas på andra typer av verksamhet sombedrivs av föreningar och organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om laglig skyldighet att redovisachefers och verkställande ledningars lönevillkor och övrigaavtalade förmåner.
mot · GH02L302 · 1994-01-25 00:00:00 — Exekutiv försäljning av fastigheter trädde en ny förordning om avgiftervid exekutiv försäljning av fastigheter (SFS 1992:1094) ikraft.Den nya förordningen har förändrat avgifterna påbetydelsefulla punkter. belastade t.ex. de faktiskakostnaderna för värdering och annonskostnader ägaren fastighet i samband med exekutiv försäljning. tasvärderings- och försäljningsavgifter om respektive 3 %av fastighetens åsatta marknadsvärde ut som avgift.Förändringen innebär att systemet väl knyter an tillfastighetsmäklarnas avgiftsprinciper i de fall fastighetensäljs till marknadsvärdet.I nuvarande situation på fastighetsmarknaden sker detdock ofta att en fastighet vid exekutiv försäljning säljs tillvärden betydligt under marknadsvärdet. I de fall, därförsäljningspriset kraftigt understiger det åsatta värdet,kommer avgiften för den enskilde att uppgå till en oskäligthög andel av försäljningspriset. lederanknytningen till ett teoretiskt marknadsvärde att avgiftenblir förhållandevis låg när priset blir gynnsamt ur säljarenssynpunkt.Bland dem som drabbas av oskäliga avgifter finns ungafamiljer, som genom arbetslöshet och höga räntekostnaderhamnat i en ohållbar situation och tvingas sälja sin bostad.De underskott, som uppkommer vidfastighetsförsäljningen, tvingas de bära med sig i ensituation när familjen redan är hårt ansträngd ekonomiskt.Vi menar att det inte kan vara rimligt att staten avformella skäl utformar ett avgiftssystem, som kan leda tillbetydligt högre kostnader för den enskilde änfastighetsmäklarnas. Därför vill vi föreslå att reglernaförändras så att avgifterna vid en exekutiv försäljning av enfastighet knyts till den faktiska försäljningssumman. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avgifterna vid exekutivfastighetsförsäljning skall beräknas utifrån faktisktförsäljningspris.
mot · GH02L304 · 1994-01-25 00:00:00 — Leverantörernas och andra oprioriterade borgenärersmöjlighet till insyn i själva konkursförvaltningen ärbristfällig.Den möjlighet till insyn som det s.k.Granskningsmannainstitutet ger används utomordentligtsällan. Enligt 7 kap. 30 § Konkurslagen kan tingsrättenförordna en granskningsman om en borgenär begär det.Den som begär granskningsman måste betala kostnaden.Detta medför att i praktikenblir oanvändbart för leverantörer och andra borgenärermed mindre fordringar.Försäljningen av boets inventarier och lager sker ofta tillden krets av ägare som tidigare drivit företaget. Dessaköpare är de som känner till den realistiska potentialen itillgångarna. Det företag -- den leverantör -- som harlevererat varorna blir inte tillfrågad om varans värde och ejheller erbjuden att återköpa den. Det förslag sompresenterats inom ''Företagande ochkonkurrens på likvärdiga villkor'' bör beaktas.Arbetsgruppen föreslår att en ny regel skall införas sominnebär att vid konkursförvaltares försäljning avkonkursboets egendom till den före detta ägaren skall dettaföregås av ett anbuds- eller auktionsförfarande.En värdefull informationskälla för bedömningen avkonkursboets förvaltning och prissättning av varulagret ärden eventuella kontrollbalansräkningen. I den månstyrelsen för ett aktiebolag tillsett att upprätta enkontrollbalansräkning innan konkursutbrottet finns ettdokument där tillgångarna, varulagret och inventarierna ärupptagna till de verkliga marknadsvärdena. Tillgångarnaskall i en kontrollbalansräkning tas upp till de verkligavärdena, således inte till de försiktiga värden som anges i envanlig balansräkning enligt traditionellaredovisningsprinciper.Rätt till insyn i kontrollbalansräkningen ochrevisorernas granskningsrapport har bolagets styrelse,bolagsstämman och vid efterföljande konkurs,konkursförvaltaren. Regeringen bör pröva möjligheten attinföra en lagändring, som ger borgenärerna störreinflytande vid utseende av förvaltare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmänhetens möjlighet till insyni konkurs.
mot · GH02L306 · 1994-01-25 00:00:00 — Antalet företagskonkurser har under de senaste två årenkraftigt ökat. Det nuvarande systemet för handläggning avkonkurser kan, enligt vår uppfattning, i alltför höggrad uppvisa betydande brister.Det gäller inte bara de problem som uppstår förkonkurrenterna när företag, som i praktiken är påobestånd, drivs vidare avkonkursförvaltaren med hjälp av den statliga lönegarantin.Ett annat problemområde som inte regleras i nuvarandelagstiftning är insynen i konkursförvaltarens arbete. Bådebeträffande hur arbetet har utförts och vad det har kostatger i en del fall anledning till att ställa krav på en översynav gällande reglering och lagstiftning.När konkursen är ett faktum träder konkursfövaltaren ini ägarens, i förekommande fall styrelsens, ställe. I ett slagkan en verksamhet drivas vidare utan normal insyn avrevisorer e.d.Det kan vara praktiskt att tillämpa dagens lagstiftningoch praxis på små företag där ''olyckan'' är förorsakad avföretaget självt. När det däremot gäller frågan om fortsattdrift av större företag under berörsmarknadssituationen, relationerna till fordringsägare,kunder, konkurrenter och samhälle på ett helt annat sätt,varför vi anser att en översyn av nu gällande lagstiftning ochregelsystem måste vidtas, i syfte att få ensamhällelig, eller motsvarande, insyn i främst de störrekonkurserna.Vi anser det vara rimligt att t.ex. något samhälleligtorgan ges i uppdrag att avgöra vilka handlingsalternativsom, efter förslag från detta, konkursförvaltaren bör välja,huruvida konkursens omfattning är sådan att enavvecklingsstyrelse skall tillsättas och i så fall vilka som skallrepresenteras eller ingå i denna.Det finns många exempel från hela landet som kanbelysa de brister i handläggning och insyn som vi här avser.Ett sådant som kan utgöra ett utmärkt studieobjekt ärFinnboda Varv i kommun. Ett studium av samhälletsdirekta och indirekta kostnader, advokatkostnaderna ochden förtjänst som de som skingrade boet gjorde kan utgöraett utmärkt exempel på vad vi avser. Andra exempel frånexempelvis taxi-, restaurang och byggbranschen bör ocksåstuderas vad avser konkursföretagens påverkan på de''friska'' företagen.Vi anser med andra ord att nuvarandekonkurslagstiftning är otidsenlig. Konkursförvaltaren fårarbeta utan tillräcklig insyn och stöd. Mångakonkursföretag som drivs vidare under konkursen skadarfriska företag. Nya regler och förslag till lagändring vidhantering av konkurser bör därför utarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beslut av nya regler och förslagtill lagändring vid hantering av konkurser.
mot · GH02L307 · 1994-01-25 00:00:00 — En allmän strävan för företag i svårigheter bör vara atthellre än konkurs söka nya förutsättningar för att fortsättaverksamheten. Detta är till gagn för alla: borgenärer,anställda och ägaren. För att ett rekonstruktionsförsök skalllyckas är det väsentligt att de anställda medverkar. Denanställdes löneanspråk för skall därförbelasta företaget med bästa rätt. förhåller det sig så attpersonalens löneanspråk har förmånsrätt efterföretagshypotek och skattefordringar.Jag anser att lönefordringar avseende skallfå bättre förmånsrätt än företagshypotek. Att ha tillgång tillpersonal inledningsvis är nödvändigt vid fortsatt drift ochrekonstruktion, och det är befogat att denna lönebelastninggår före företagshypotekshavarnas intressen.När det gäller frågan om hur lönerna skall hadylik prioritet bör hänsyn tas till den tid som enadministratör i allmänhet kan tänkas behöva för att taställning till hur en verksamhet skall rekonstrueras. Dentidsperiod det kan bli fråga om blir med nödvändighetrelativt kort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändringarav förmånsrättslagen (1970:979) i enlighet med vad somanförts i motionen.