mot · GI02K6 · 1994-11-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag angående en nämnd i för Europeiska unionen m.m. EU-medlemskapet innebär att beslutsmakt flyttas frånriksdagen till regeringen. rösträtt i EU:s främstalagstiftande församling, ministerrådet, kommer att utövas avregeringen. Regeringen får därigenom i EU-frågorna enställning som ett litet minoritetsparti i riksdag (4röster av 90). kommer in i processen i en s.k.förankringsprocess och blir genom den i samrådspartner och mottagare av information.Vår utgångspunkt är att det är viktigt att slå vakt omriksdagens ställning även om nu besluts- ochlagstiftningsmakt i viktiga delar lagts utanför -- ja,även utanför landet. För ställning spelar en viktig roll. Därför är det viktigt att EU-nämndeninnehåller företrädare för alla partier som kommitin i genom att ha uppnått av rösterna i riket.Vi har tidigare förordat att nämnden skall kunna fattabeslut som riktningsgivande för regeringen. Detta liknarförhållandena vid det danska Europa-udvalget. Den danskaregeringen skall utverka Europa-udvalgets godkännande avplanerna för hur förhandlingarna skall läggas upp.Vi anser dock att i frågor av större vikt så skall också berörtfackutskotts godkännande inhämtas. Om regeringen inteskulle vara nöjd med nämndens och utskottets beslut skallden ha att föra frågan till riksdagen.Man kan anföra att därmed överlåterbeslutsmakt till nämnden. Detta kan i sig rymma principiellabetänkligheter, men överlåtelsen av lagstiftningsmakt frånriksdagen till EU-organen är här grundproblemet som det påett arbetsmässigt rimligt sätt gäller att hantera, så attriksdagen har en möjlighet att något kunna styra hur Sverigesrösträtt används vid rådets lagstiftning.EU-nämnden bör givetvis hålla kontakt med fackutskottenoch detta kommer sannolikt att ske inom de olikapartigrupperna. Men i ärenden av större vikt bör nämndenkunna inhämta fackutskottens yttrande.När det gäller sekretessbestämmelserna vid nämnden är viav den uppfattningen att beträffande de handlingar som berörinrikespolitiska frågor -- dvs. kommande lagstiftning(förordningar eller direktiv) -- bör de svenskaoffentlighetsreglerna tillämpas. Utrikessekretess bör barakunna tillämpas på handlingar som har att göra med utrikesrelationer i mera snäv mening.EU-nämndens samråd med regeringen i utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor leder till speciellaavgränsningsproblem särskilt gentemot Utrikesnämnden.Enligt 10 kap. 6 § RF skall regeringen i alla Utrikesärendenav större vikt före avgörande överlägga medUtrikesnämnden. Den långsiktiga utrikespolitiken utformasav med utrikesutskottet som beredande organ.EU-nämndens tillkomst motiveras med att besluten i ochmed medlemskapet förs över till överstatliga organ.Utrikeshandelspolitik och delvis biståndspolitik blir föremålför bindande beslut i ministerrådet. Övrig utrikespolitik i EUhar mellanstatlig karaktär och fordrar normalt enighet vidbeslut.I och med avtalet har emellertid förbundit sig attfölja den överenskomna politiken i en anda av lojalitet ochömsesidig solidaritet. Besluten i ministerrådet innebärfastställande av gemensamma ståndpunkter och beslut omgemensamma aktioner.Europaparlamentet har ingen behörighet att fatta beslut ifrågor som rör den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, men hålls informerat om den aktuellapolitiken genom ordförandelandets försorg. De folkvaldasinsyn i det utrikespolitiska beslutsfattandet är därförbegränsat på kommer att ha ett behov av överblick ochinsyn i alla utrikesrelaterade frågor, som behandlas somärenden enligt ministerrådets dagordning. måstegivetvis utrikespolitik i EU samordnas med denutrikespolitik som bedriver utanför EU. Den bästasakkunskapen om utrikespolitik i finnsmed all sannolikhet främst företrädd i utrikesutskottet. Detborde därför vara möjligt att åtminstone tillämpa en ordning där samrådet om det löpandeutrikespolitiska arbetet i EU sker genom att regeringensamrådet med utrikesutskottet och igemensamma möten. Detta möte kan då förläggas ianslutning till möten på fredagar.Ärendebelastningen kan senare leda till att riksdagenssamråd med regeringen fördelas på flera organ och attärendena fördelas efter om de tillhör EU:s första, andra ellertredje pelare.Utrikespolitiska frågor av större vikt som berörförhållanden inom eller utom EU och som kan få betydelseför riket bör tills vidare, som , bli föremål föröverläggning i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att -- i stället förtalmanskonferensens förslag -- 8 kap. 14 §riksdagsordningen ges följande lydelse:För samråd skall enligt 5 § lagen (1994:000) medanledning av anslutning till Europeiska unionenoch för beslut om regeringens agerande i Europeiskaunionens råd i frågor av större vikt, inom sig förvarje valperiod tillsätta en unionen().Varje i representerat parti som i val uppnått 4 %i riket skall vara representerat i nämnden. Nämndens storlekmåste bestämmas utifrån detta så att den återspeglarriksdagens sammansättning och antalet representeradepartier, dock minst 15 och högst 21 ledamöter.Tilläggsbestämmelserna 4.3.1, 4.11.1, 4.11.3 och 4.11.4skall tillämpas på nämnden.Nämnden skall i frågor av större vikt inhämta yttrandefrån berört fackutskott. Beslut om agerande kanfattas av nämnden i förening med fackutskott. Omregeringen har från detta beslut avvikande uppfattning ägerden rätt att få från prövad av in plenum.2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nämndens arbete.