mot · GI02Sk38 · 1994-12-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i I proposition 122 föreslår den socialdemokratiskaregeringen bland annat införande av en allmän löneavgift på1,som ett led i finansieringen av avgiften till EU.Vi motsätter oss en sådan finansiering såsom närmareutvecklas i en särskild partimotion (m). Det är direkt skadligtatt ytterligare öka skattetrycket, genom en särskild avgift påarbete, i en situation när det är särskilt viktigt att nya jobbskapas i företagen.Utöver de redan tidigare påtalade (motion 1994/95:Fi21)principiella invändningarna vi har mot regeringens sätt attfinansiera EU-avgiften vill vi uppmärksamma påde risker i snedvridning av konkurrens som kan bli fallet ioch med regeringens mer preciserade förslag.I propositionen kan man läsa följande:En strävan är att skatteåtgärderna så långt möjligtkoncentreras till sektorer som är bidragsmottagare från EUeller till aktiviteter som i andra avseenden kan anses gynnasav ett medlemskap. Finansieringen bör ske genom enbelastning på produktionen, ej välfärden. För valet mellanolika skattehöjningar innebär detta att i första hand sådanaskatter bör höjas där skattesubjektet utgörs av företag.Av stycket framgår att de som anses gynnade av ett EU-medlemskap är primära skatteobjekt och att dessa i förstahand är företag.Längre ner i propositionen kan man läsa:Höjningen av arbetsgivaravgifterna kommer att leda tillmerkostnader i kommunsektorn. I enlighet med vad somredovisas i prop. 1994/95:40 om att den sociala sektorn ejbör drabbas och i enlighet med den s.k.finansieringsprincipen skall hela detta belopp återföras tillkommunsektorn.Regeringen anser således att kommunsektorns kostnaderför höjningen av arbetsgivaravgiften skall kompenserasgenom att hela detta belopp skall återföras tillkommunsektorn. Hur beloppet skall räknas ut och om detinkluderar alla merkostnader för alla anställda ikommunsektorn framgår inte.Förfaringssättet är emellertid uppseendeväckande. I ettläge när nya jobb framför allt måste stimuleras fram i privatsektor vidtas åtgärder som försvårar en sådan utvecklinggenom att favorisera anställningar i den kommunala sektorn.En ytterligare aspekt på förslaget är att åtgärden kankomma att snedvrida förhållandet mellan egenregi ochuppdragsverksamhet inom den kommunala sektorn. Tillexempel får fristående förskolor och skolor högre kostnadersamtidigt som kommunerna själva inte drabbas av den höjdalöneavgiften genom återbäring via den så kalladeneutraliseringsavgiften. Det blir i ett sådant läge mycketbetydelsefullt att kommunerna i sin egen bidragsgivningförutsätts agera så att de privata alternativen inte ytterligarediskrimineras genom denna effekt.Ett mycket stor antal kommuner har fått nyakommunledningar som visar sig vara mindre intresserade avden ökade valfrihet som många kommunmedborgare fått ioch med framväxten av fristående alternativ inom blandannat skola och omsorg. Med anledning därav och den effektsom regeringens förslag beträffande den allmännalöneavgiften kan få för dessa alternativ föreslår vi attriksdagen -- om den trots allt bifaller förslaget om allmänlöneavgift -- uttalar sig till förmån för att de beskrivnaförhållandena på lämpligt sätt åtgärdas av regeringen närdetaljbestämmelserna för neutraliseringen av löneavgiftenseffekter arbetas fram så att de fristående alternativen intediskrimineras ytterligare.Att med cirka 8 procents öppen arbetslöshet läggafram ett förslag om att höja löneskatterna ärminst sagt oklokt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag i proposition1994/95:122,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att fristående alternativinte ytterligare diskrimineras i det fall den kommunalasektorn undantas från effekten av införandet av den allmännalöneavgiften.