mot · GH02Ju809 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett fängelsestraff kan direktmotverka syftet att ge den unge förutsättningar för ettlaglydigt liv.Det är också bakgrunden till principen om attungdomar som begår brott skall falla undersocialtjänstens ansvar och inte under kriminalvårdens.Enligt socialdemokraternas uppfattning bör denhuvudprincipen även gälla fortsättningsvis.Detta innebär inte att socialdemokraterna anser att denuvarande förhållandena inom ungdomsvården ärtillfredsställande. De brister som varit rådande inomungdomsvården har lett till att beslutat om ettåterinförande av det statliga huvudmannaskapet för desärskilda ungdomshemmen. Med ett statligthuvudmannaskap och en central intagning är det lättare attfå överblick över ungdomshemmen, differentiera vårdenoch planera intagningen på ett ändamålsenligt sätt.PolisenPolisens verksamhet syftar till att upprätthålla allmänordning och säkerhet samt ge allmänheten skydd och annanhjälp. I kampen mot brottsligheten har polisen en centralroll.Polisväsendet har varit föremål för en rad reformerunder . Dessa har tagit sikte på att ge de lokalapolismyndigheterna större befogenheter att själva beslutaom sin verksamhet och att stärka lekmannainflytandet.Målen har varit decentralisering, synlighet, service ocheffektivitet.1980-talets polisreformer har haft stor betydelse ochpolisväsendet har i allt väsentligt förmått omsätta beslut ochmål i praktisk handling. Men det innebär inte attförändringsarbetet får avstanna. Polisväsendet är en storoch i många avseenden alltför tungrodd organisation. ställer nya krav på polisväsendet. Påsocialdemokratiskt initiativ tillsätts nu en parlamentariskpolisutredning vars uppgifter bl.a. blir att se över polisenscentrala och regionala organisation och utvärdera detförändringsarbete som sker lokalt.Polisen har till följd av det statsfinansiella läget ålagts ettbesparingskrav för den närmaste treårsperioden på . Besparingskravet bör kunna tillgodosesgenom en administrativ rationalisering och ensammanläggning av polisdistrikt. Härtill kommmer denbesparingseffekt som följer av att polisutbildningen ifortsättningen skall studiemedelsfinansieras. Ocksåmöjligheterna att åstadkomma en fortsatt rationaliseringvid bör tas tillvara.Införandet av en studiemedelsfinansieradpolisutbildning bör föranleda en översyn avpolisutbildningen. Bl.a. bör övervägas en starkare knytningtill det övriga högskoleväsendet. Polisutbildningen ärenligt det nya budgetsystemet efterfrågestyrd. Det finns enrisk att detta innebär att underlaget för polishögskolansverksamhet blir alltför litet. En viss lägsta nivå påpolisutbildningen bör därför läggas fast av statsmakterna.Den parlamentariska polisutredningen bör med förtur ochmed den inriktning som angetts se över polisutbildningen.En förändrad polisdistriktsindelning skapar ocksåförutsättningar för en ytterligare decentralisering fråncentral till regional och lokal nivå. Decentraliseringenmedför att måste få en betydelsefull rollnär det gäller att följa upp och utvärdera på vilket sättstatsmakternas beslut om exempelvis prioriteringsfrågoromsätts i praktiskt polisarbete. Det förslag på förändringarav den centrala polisorganisationen som regeringenförordat måste avvisas. Även framöver bör det finnas ensammanhållen ledning av polisväsendet.Det direkta polisarbetet bör inriktas på ökad synlighet.Sverige har i förhållande till många andra länder en störreandel kriminalpoliser. Det bör enligt socialdemokratiskuppfattning finnas mycket att vinna i en omorientering avpolismansfunktionen till en mer allroundpolis. Många av deuppgifter som utförs av kriminalpolisen bör kunna förasöver till ordningspolisen, och kriminalavdelningarnasarbete bör renodlas till förmån för bekämpande av mersvårutredd brottslighet. Ordningspolisen bör också i högregrad prioritera kvarters- och områdespolisverksamhet.För den riktigt grova brottsligheten har rikskriminalenen stor betydelse. En regionalisering av denna verksamhetunder central ledning är en väg som bör prövas för attytterligare effektivisera kampen mot den grovabrottsligheten.Större resurser och engagemang måste läggas på detbrottsförebyggande arbetet. Det är ett arbete som måstebedrivas kontinuerligt och i bred samverkan med skolor,socialtjänst, andra myndigheter samt föreningar ochfolkrörelser. Polisen har också en viktig uppgift i arbete medatt ge hjälp och stöd till brottsoffren.Polispersonalen utsätts ofta i sitt arbete för svårapåfrestningar. En väl utvecklad personalpolitik haravgörande betydelse för polisens möjligheter att utföra ettbra arbete. Frågor om utbildning, arbetsmiljö ocharbetsledning måste ges hög prioritet inom polisväsendet.Genom ett antal avgöranden av ombudsmän() har det slagits fast att vissa arbetsmetoder inompolisen inte stått i full överensstämmelse med gällande rätt.JO:s uttalanden har skapat osäkerhet inom polisväsendet.Vi anser mot denna bakgrund att det finns starka skälatt göra en översyn av den rättsliga regleringen av polisensarbetsmetoder.På flera håll i landet sker ett samarbete mellan tulloch polis vid landgränsbevakningen inte minst vid vårakuster. Denna verksamhet skulle kunna effektiviserabevakningen eftersom det inte på alla platser finns bådetullpersonal och polis. Det fordras att kompetensreglernases över för att verksamheten skall kunna utvecklasytterligare. Vinster finns också att göra genom ettsamutnyttjande av tekniska resurser.RättsväsendetDomstolarnaDet svenska domstolsväsendet ochrättegångsförfarandet har allmänt sett gott anseende.Kunnig och välutbildad personal utför sina arbetsuppgifterpå kvalificerat sätt. Rättssäkerheten måste anses svara mothögt ställda krav.Sedan flera år kan konstateras att arbetsläget viddomstolarna är ansträngt. Måltillströmningen har ökat, ochtrots vissa extraresurser har ärendebalanserna ökat. Bl.a.med hänsyn till önskemålet om snabba reaktioner påbrottsliga gärningar är det besvärande med långaväntetider. Dessa leder också ibland till att bevisningensvärde bleknar bort. Det är således en rättssäkerhetsfråga atttiderna för att avdöma målen inte blir för långa.Domstolarnas svårigheter kan inte långsiktigt mötasmed personalförstärkningar, har ett högt antaldomare per innevånare. olikaförslag bereds nu av regeringen och det är angeläget attförslag kan läggas som innebär ökad effektivitet, utan gör avkall på kvalitet, rättssäkerhet.Lekmannainflytandet och den lokala förankringen idömandet är väsentliga inslag i det svenska rättsväsendet.Förutom förändringar i processen och i rättsreglerna ärrenodling av domarrollen ett väsentligt inslag för attförbättra effektiviteten. Domarna skall kunna koncentrerasitt arbete till sådant som verkligen kräver beslut avrättsbildad personal. Ökad delegering till annan personalvid domstolarna måste genomföras snarast.Riksdagens beslut i denna fråga möjliggör nu detta. Attavvakta ytterligare utredningar, som regeringen anför iårets budgetproposition, är ingalunda nödvändigt. Ökaddelegering innebär också att domstolarna tillvaratarpersonalens kompetens på ett bättre sätt än för närvarande.I en särskild motion till årets föreslårsocialdemokraterna att skall lämna ett särskiltanslag om för den ökning av antaletekobrottsmål som intensifierad bekämpning av sådana brottkan leda till. Anslaget skall fördelas till de domstolar somfår påtagligt fler sådana mål, eller enskilda mål av särskiltstor omfattning. Vi vill också att möjligheterna att dela uppstörre ekobrottsmål i olika delar övervägs. Det skulle kunnainnebära att färdigutredda brott snabbare kan dömas av,vilket i sin tur borde ha en förebyggande effekt.ÅklagarväsendetÅklagarväsendet spelar en central roll ibrottsbekämpningen, inte minst gäller detta ekobrotten.Det är därför av största vikt att åklagarna ges bästa möjligaarbetsförutsättningar inom ramen för knappa resurser.Även förslag till avkriminalisering m.fl. åtgärder somföreslogs av åklagarutredningen bör kunna medverka tillförbättrade arbetsförhållanden för åklagarna.Åklagarväsendet har klarat rekryteringenav åklagarpersonal på ett tillfredsställande sätt. Undersenare tid har emellertid karriärgången hos domstolar ochframför allt hos polisen gjort att lönerelationerna försvårarrekryteringen. Åtgärder bör vidtas för att möta dennasituation innan den föranleder akuta problem.Av stor betydelse är att tillräckliga medel avsätts förutbildningsinsatser och kompetenshöjande åtgärder. Dettaär särskilt viktigt eftersom brotten och förutsättningarna fördessa förändras genom den ekonomiska ochlagstiftningsmässiga utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringen av vålds- ochnarkotikabrottsligheten samt den ekonomiskabrottsligheten i det brottsbekämpande arbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser mot brottslighetmed invandrarfientliga och rasistiska inslag,3. att beslutar anslå utöver regeringens förslag till Polisen ienlighet med vad som i motionen anförts om internationelltpolisarbete,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av reformarbetetinom kriminalpolitiken,5. att beslutar om sådan ändring i 7 kap. 4 §punkt 12 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 §yttrandefrihetsgrundlagen att innehav av barnpornografiförbjuds,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anabola steroider,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av lokalabrottsförebyggande organ och Brottsförebyggande rådetsmedverkan i detta arbete,8. att beslutar inrätta en fond för lokaltbrottsförebyggande arbete i enlighet med vad i motionenanförts,9. att beslutar anvisa ett anslag på till fonden för lokalt brottsförebyggandearbete för /95,10. att beslutar anvisa ett ramanslag på 29774000kr till för /95,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering avvapenlagstiftningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i syfte att förhindrastölder ur militära förråd,313. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av fängelsestraff,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklandet av alternativapåföljder till fängelsestraff,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot rattfylleri och omtrafiknykterhetslagstiftningen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad översyn av denstraffrättsliga lagstiftningen,17. att beslutar anvisa ett ramanslag på till Kriminalvården för /95,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentiering inomkriminalvården,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vård- och behandlingsinsatsernainom kriminalvården,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna för permission frånkriminalvårdsanstalt,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser inom frivården,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och administrativarutiner vid Polisen för hjälp och stöd åt brottsoffer,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av samhälletsinsatser för att motverka våld mot kvinnor,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av ansvaret mellansocialtjänsten och kriminalvården för ungdomar som begårbrott,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av Polisens framtidaorganisation och uppgifter,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polisutbildningen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om polismansfunktionen,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av den rättsligaregleringen av Polisens arbetsmetoder,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om renodling av domarrollen,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt delegering avarbetsuppgifter inom domstolsväsendet,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekrytering och utbildning avåklagare.