mot · GH02So614 · 1994-01-25 00:00:00 — föregångslandI ''The progress of nations'' jämförs 127länder. Enligt rapporten, som publicerades , är Sverigeledande bland världens länder när det gäller barnsöverlevnad och utbildning. Likaså framhålls somdet säkraste landet för barn.Detta kan inte tolkas på annat sätt än att genomen målmedveten välfärdspolitik inklusive uppbyggnad avbarn- och familjepolitik, väl fungerande mödra- ochbarnhälsovård, skolhälsovård samt ett familjestödssystem,som saknar motstycke i världen, lyckats förändra ett landsom sedan var såväl efterblivet somfattigt till att bli ett föredöme för världens länder. I detarbetet har samtliga politiska partier varit engagerade ochdärigenom direkt och indirekt medverkat till att familjersoch enskilda individers behov av sociala skyddsnät blivitberoende av en väl utbyggd och fungerande offentlig sektor.Lågkonjunkturens effekter för barnenLågkonjunktur och omstruktureringar i samhället harunder inneburit stor arbetslöshet som i sintur medfört neddragningar av service i form av bl.a.offentlig barnomsorg. Barngrupperna per personal harinom förskolan blivit större. Fritidsverksamheten harskurits ner liksom också skolhälsovården. I och medhusläkarreformens införande är även barnhälsovårdens ochmödrahälsovårdens framtid osäker. känner mångaföräldrar stor oro inför sin egen och sina barns framtid. Deupplever sig vara svikna av samhället.Enligt barnpsykologerna far tusentals barn illa i Sverigeidag, en stor del på grund av lågkonjunkturenskonsekvenser. Många barn och unga har blivitsymtombärare av sina föräldrars, familjers, problem.Det har exempelvis visat sig att den psykiska barn- ochungdomsvården fått en markant ökad efterfrågan av sinatjänster. Den genomsnittliga ökningen av antalet ärendenär över hela landet enligt psykologerna cirka 20 procent.Ökningen beror enligt psykologerna på dels att denallmänna belastningen på familjerna ökat och dels påneddragningar inom den offentliga sektorn utan att detfunnits andra alternativ. Det gäller exempelvis inom skolansverksamhet och inom barnomsorgen samt i primärvården.Det sociala nätverket fungerar som kommunicerandekärl. När trycket inom en verksamhet ökar på grund avexempelvis personalbrist, och det inte finns någon inom denverksamheten att fråga till råds eller på annat sätt få hjälpav, ökar trycket inom ett annat område.Barn som far illaDet ökade antalet ärenden på de barnpsykiatriskamottagningarna kan också tas som en mätare på att mångabarn i vårt land inte mår särskilt bra. Det är viktigt attlyssna och ta till vara de signaler som sänds ut från detnätverk som byggts upp inom den offentliga sektorn ochsom speciellt har med barn att göra.Även om jämfört med många andra länder är ettbra och säkert land för många barn att växa upp i finns ändåmånga barn i som far illa. De utnyttjas sexuellt avnärstående vuxna, de lever i själslig och kroppslig vanvård,de misshandlas , en del till döds. Olika former avbarnmisshandel kan förekomma samtidigt.Trots den dolda brottsligheten ökade mellan åren 1987och 1988 antalet polisanmälda våldtäkter och grovavåldtäkter mot barn . Offren varbåde flickor och pojkar. 90--av förövarna var enperson som barnet kände väl.En mindre grupp misshandlade barn är de hemlösa ochövergivna barnen i storstäderna. Men deras problem ärförvisso stora. Det är barn, 12--, som oregelbundeteller inte alls har kontakt med sin familj ellervårdnadshavare. De deltar sällan eller endast i vissa fall iskolans undervisning eller har något arbete. De tillbringarhuvuddelen av sin tid på gatan eller i tillfälligainkvarteringar.Under 1980-talet lyftes genom olika vetenskapligaundersökningar den nygamla kunskapen åter upp i ljuset atten gravid kvinnas alkoholkonsumtion kan ge det väntadebarnet skador. Olika undersökningar har också visat attbarn till missbrukande föräldrar har svårt att fungera isociala sammanhang. De har bl.a. på grund avkoncentrationssvårigheter svårt att tillgodogöra sigskolundervisning. Många blir också utslagna senare i livet.Samverkansprojekt mellan mödra- och barnhälsovård ochsocialtjänst har visat att det går att komma åt dessaproblem.De flesta föräldrar har ambitionen att vara godaföräldrar och är det också. Trots detta har många föräldrar,genom brist på socialt nätverk utanför det offentligasystemet, behov av utbyte av erfarenheter och kunskapermed andra föräldrar. Här fyller föräldrautbildningen ochden öppna förskolan en stor funktion.Tidiga insatserMed anledning av den process som den offentligasektorn nu genomgår kan ifrågasättas om man verkligentänkt igenom vilka konsekvenser omstruktureringen avprimärvården får för de förebyggande verksamheternamödra- och barnhälsovård. Ett sätt att hjälpa föräldrar ochbarn är att komma in i ett tidigt skede, dvs. innanproblemen börjar uppträda. Om några instanser har denmöjligheten är det mödra- och barnhälsovården. Genomförebyggande insatser har man där kunnat nå de flestaföräldrar. Inom PBU har exempelvis viss specialverksamhetsåsom projekt för föräldrar med kontaktproblem iförhållande till det nyfödda barnet visat sig ge goda resultat.Likaså särskilda PBU-resurser för barn till misshandladekvinnor.Nedskärningarnas konsekvenser för personalenMånga omstruktureringsdiskussioner under senare tidbland personal som arbetar med barn inom skola, mödra-och barnhälsovården och barnomsorg har dock inneburit attdet direkta och indirekta ifrågasättandet av bl.a. dessaverksamheter gjort att personalen där mer eller mindretappat arbetsglädje och motivation. Ändå vet vi vilken storbetydelse just de verksamheterna har för välfärden i ettbrett perspektiv. är ett föregångsland för världensolika länder inom just de områdena. Det sänder fel signalertill omvärlden om de verksamheterna dras ner ellerlågprioriteras.Nytänkande är braVisst behöver verksamheter ses över för att bl.a. nyaidéer och tankar skall kunna omsättas. Det är viktigt att hautrymme för flexibilitet även i det omfattande skyddsnätsom byggts upp inom kommuner och landsting. Men detskyddsnätet går att utveckla vidare. Det behöver inte barabestå av den offentliga sektorn. I ett sådantutvecklingsarbete är det viktigt att inte ''kasta ut barnet medbadvattnet''. Vi har inte råd att kasta bort erfarenheter ochkunskaper.Samarbetet mellan olika verksamheter bör kunnautvecklas mer. Föräldrars erfarenheter och kunskaper börockså kunna tas tillvara mer. Ett arbete för att ökasamverkan mellan offentlig sektor och föräldrar skullekunna vara en uppgift under det ingångnafamiljeåret.Barnen är vår framtid!Barn är starka men tillhör en grupp i samhället som harlite att säga till om. De har få eller inga möjligheter attsjälva hävda sina intressen och att påverka sin situation. Deär ofta helt beroende av närstående vuxna. Just därförmåste det poängteras att barn har samma rätt attrespekteras som vuxna i vårt samhälle. har genomatt ställa sig bakom FNs barnkonvention också accepteratatt för barnen använda det ''yttersta av sina tillgängligaresurser''. (4 §) Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid omstruktureringen av denoffentliga sektorn använda det yttersta av sina tillgängligaresurser för att prioritera barns behov av stöd, vård, tillsynoch omsorg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid den offentliga sektornsomstrukturering ta till vara olika personalgrupperskunskaper om framför allt barnens hemförhållanden ochderas situation inom barnomsorg, skola etc.,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för en utveckling avsamarbetet mellan olika verksamheter som har med barnoch barns uppväxt att göra,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för en ökad samverkanmellan de delar inom den offentliga sektorn som har medbarns uppväxt och andra förhållanden att göra ochföräldrar/vårdnadshavare.