ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf522 · 1994-01-25 00:00:00 — Vuxenstudiestöd för studerande vid YTH Regeringen föreslår att studerande vid yrkestekniskhögskola, YTH, ska förlora vuxenstudiestöd och i ställethänvisas till studiemedel.Förslaget innebär ett slut på möjligheten för vuxnayrkesverksamma att komplettera sitt yrkeskunnande medde teoretiska kunskaper som krävs till exempel för att startaegna företag.För att få gå på en YTH-utbildning krävs att man varityrkesverksam . Det innebär att de flesta YTH-eleverna är omkring och har familj och kanske egethus. Deras levnadskostnader är därför högre än de flestaunga studenters. Att då jämföra grupper och, somregringen gjort, hävda att alla ska studera på lika villkor ärfel. Redan sänkningen av vuxenstudiestödet har skapatstora svårigheter.För samhället innebär detta en stor förlust. har, i förhållande till antalet studerande, lett tillstart av så många nya företag som YTH. Kombinationen avlångt praktiskt arbete och teoretisk utbildning har lett till enunik kompetens för eget företagande.I finns många exempel på detta. Denbesparing på som regeringen föreslår, ären bagatell jämfört med alla de stöd samhället på andravägar ger för att åstadkomma företagsutveckling ochnyföretagande. Förslaget om indragning avvuxenstudiestödet till studerande vid YTH leder till högrekostnader för arbetslösheten i stället för en ökadsmåföretagarutveckling. Det finns därför inga skäl att slåsönder en av de bästa utbildningar vi har både för individensoch näringslivets utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om indragning avvuxenstudiestöd för elever vid yrkesteknisk högskola,YTH.
mot · GH02Sf524 · 1994-01-25 00:00:00 — Ansökningar om studiestöd till handikappade För många med funktionshinder är korta kurser påfolkhögskola ett bra sätt att ''komma igång'' efter en i mångafall lång sjukskrivning eller förtidspensionering. Kortafolkhögskolekurser kan ge deltagaren stimulans och ökatsjälvförtroende som kan leda till längre studier påexempelvis folkhögskola. Svårigheten för deltagare medt.ex. hjärnskador eller psykisk ohälsa är att man ofta varkenkan eller vågar anmäla sig till korta folkhögskolekurser långtid i förväg. Att våga ta steget och börja en kortkurs kan tamånader, man behöver stöd och hjälp av människor iomgivningen. Många är först vid kursstarten mogna för ettdefinitivt beslut.Korttidsstudiestödens viktigaste syfte är att rekryterakortutbildade till studier av avgörande karaktär samt attstimulera till längre kompetenshöjande studier.Korttidsstudiestöd kan beviljas till arbetstagare somförlorar arbetsinkomst vid studier. Internatbidrag kanbeviljas till såväl arbetstagare som icke arbetstagare. Bidragskall täcka kostnader för resa, kost och logi.Följande studiecirklar och kurser berättigar tillkorttidsstudiestöd: studier i svenska, engelska ochmatematik på grundskolenivå och gymnasienivå, studieri samhällskunskap som motsvarar sådana moment somingår i den kommunala vuxenutbildningen, studier förhandikappade som syftar till att utveckla denhandikappades färdigheter och kunskaper om handikappet.Ansökningsrutinerna för korttidsstudiestöd ochinternatbidrag utestänger många funktionshindrade från attkunna ta del av dessa viktiga stöd. Ansökan måste f.n. skeindividuellt och lämnas till i det län därden sökande är bosatt. Ansökan kan ske vid fyra tillfällenper år och avser då studier som börjar kvartalet efteransökningstillfället. Anvisningarna för stöden anger atthandikappade skall kunna beviljas medel och studiernaskall stimulera till längre kompetenshöjande studier. Menstödets administrativa handläggning hindrar mångahandikappade från att komma i åtnjutande av bidraget samtmotarbetar därmed korttisstudiestödets ochinternatbidragets egentliga syfte.Handikapporganisationer bör därför ånyo beredasmöjlighet att göra kollektiva ansökningar där antaletstuderande från respektive län anges. Ansökan bör kunnagöras fortlöpande. När studierna är avslutade fårkursarrangören rapportera hur många och vilka somdeltagit och CSN kan betala ut bidragen till skolan,alternativt till kursdeltagaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet förhandikapporganisationer att göra kollektiva ansökningarom korttidsstudiestöd m.m.
mot · GH02Sf525 · 1994-01-25 00:00:00 — De generösa reglerna om studielån, som finns i ,medför att många svenskar lånar pengar för sina studier.Totalt utestående skuld är 70,4 miljarder kronor.Genomsnittsskulden är ca för GAS, lån före1989, och ca för NYS, lån efter 1988.I studiestödslagen finns bestämmelser om attregeringen, i syfte att stimulera en snabb återbetalning avstudielån, får meddela föreskrifter om vid frivilligåterbetalning.Denna möjlighet har dock ännu inte utnyttjats för låntagna efter 1988. Någon premie tillgodoräknas alltså intevid frivillig betalning av studielån tagna efter 1988. Däremothar regeringen, , fattat beslut om att lån tagnaföre 1989 premieras vid återbetalning med maximalt 3,5 %.Ny demokrati menar att regeringen bör beslutaom lämpliga premievillkor för frivillig återbetalning avstudiemedel. Detta skall gälla såväl lån tagna efter 1988 somlån tagna i syfte att förstärka statens finanser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtida återbetalning avstudielån.
mot · GH02Sf526 · 1994-01-25 00:00:00 — Vuxenutbildningen och vuxenstudiestödet består avett näst intill obegripligt lappverk vilket gör det omöjligt attöverskåda.De som i sitt dagliga arbete sysslar med detta finnerregelverken och förordningarna näst intill obegripbara. Detmåste förenklas!Svux, svuxa och utbildningsbidrag med lånedel (UBL)måste samordnas.Med den av beslutade obligatoriskaarbetslöshetsförsäkringen är det helt logiskt att ocksåersättningsnivåerna i framtidens studiefinansieringssystemhar en direkt koppling till nivån påarbetslöshetsförsäkringen. Det samordnadevuxenstudiestödet måste också designas så att det får enrekryterande effekt på människor som drabbas avarbetslöshet. A-kassa måste vara det allra sista som återstårnär alla möjligheter uttömts.Ur samhällsekonomisk syn är det därför helt förkastligtatt en a-kasseersättning ger mer gynnsam privatekonomi änsysselsättningsbefrämjande åtgärder som t.ex studier. Föratt uppmuntra och förhindra passifiering skall det ''löna'' sigatt studera.Totalbeloppet för ett framtida vuxenstudiestöd bördärför ligga något över jämförbar a-kasseersättning. Viföreslår att ett samordnat vuxenstudiestöd bör bygga pånedanstående principer:Vuxenstudiestöd kan beviljas sökande som fyllt 25 åreller förvärvsarbetat i fyra år.Vuxenstudiestödets totalbelopp består av två delar:grundbelopp och tilläggsbelopp. Lägsta totalbelopp är förnärvarande 5.560:-/mån. efter skatteavdrag.Grundbelopp: Skattepliktig bidragsdel som motsvarar 75 %av den faktiska a-kasseersättningen. Tilläggsbelopp: Ejskattepliktig lånedel som motsvarar av den faktiska a-kasseersättningen. Extra tilläggsbelopp: Ej skattepliktiglånedel som beviljas endast när grundbelopp ochtilläggsbelopp tillsammans ej uppgår till lägsta totalbelopp5.560:-/mån. efter skatteavdrag.Utbildningsnivåer:Grundläggande vuxenutbildning: Grundbelopp ochskattepliktigt tilläggsbelopp. Gymnasialvuxenutbildning: Grundbelopp utgår i form avskattepliktigt bidrag. Tilläggsbelopp utgår i form av ejskattepliktigt lån.Efter avslutad gymnasial vuxenutbildning med uppnåttgodkänt resultat avskrivs av lånedelen(tilläggsbeloppet). Vid avslutad eftergymnasial utbildningmed uppnått godkänt resultat avskrivs den resterandelåneskulden från gymnasieutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att samordnavuxenstudiestödet.
mot · GH02Sf601 · 1994-01-25 00:00:00 — I proposition 1993/94:94 rörande mottagande avasylsökande m.m. sägs att mottagandet av asylsökande börutgå från vissa principer. En sådan princip är attmottagandet så långt möjligt ska vara individuellt anpassatmed särskilda hänsynstagande till barn, krigsskadade ochandra med särskilda behov. I propositionen sägs också attdet är angeläget att varje asylsökande möts med respekt ochvärdighet. Många asylsökande har traumatiska upplevelserbakom sig och är i fysiskt eller psykiskt dåligt skick.Det är därför helt oacceptabelt att människor som intebegått något brott, endast sökt bättre förhållanden för sinframtid, skall hållas i förvar i häkten. En del hålls isolerade,andra har friare tillvaro men då tillsammans med personersom misstänks för kriminell verksamhet. Utformandet avdenna typ av mottagande kan vi i inte ställa ossbakom. De flyktingar som tas i förvar ska placeras ilämpliga lokaler som kan tillgodose kravet på att deasylsökande möts med respekt och värdighet.I folkopinion och i alla utredningar och artiklar anserman att fängelsevistelse för ungdomar är helt oacceptabel.I samband med förvarstagande av flyktingar tar man intehänsyn till att det handlar om unga människor. Ett flertal17-åringar har suttit ensamma i en trång cell upp till fyramånader . Det är viktigt att klarlägga attunga människor inte ska placeras i häkte. De riktlinjer vi iSverige uppställer för placering av unga i häkten ska inteenbart gälla för svenska medborgare utan även förasylsökanden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förvarstagna asylsökandeskall placeras i lämpliga lokaler som tillgodoser kravet pårespekt och värdighet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att unga människor inte börplaceras i häkten i avvaktan på att lämpliga lokaleriordningställs.
mot · GH02Sf602 · 1994-01-25 00:00:00 — Oron i världen med krigshot, krig, svält och förtryckleder till att många människor befinner sig på flykt.Flyktingsituationen i har dramatiskt försämrats inteminst genom de inre stridigheterna i forna Jugoslavien.Svensk flyktingpolitik har varit ambitiös ochi allt väsentligt human. Regeringen har tagit bort det s.k.13:e decemberbeslutet då en skärpning iflyktingpolitiken skedde. Men icke desto mindre kan viregistrera situationer där detta inte har blivit tillräckligtbeaktat. Därtill kommer ibland icke försvarbart långahandläggningstider som gör att skälen för humanbehandling har vuxit i styrka.Situationen för många flyktingar är dramatisk med tankepå vad som kan vänta dem i deras tidigare hemland omhemsändandet blir en verklighet. Särskilt för barnen ochinte minst för dem som gått flera terminer i svensk skolahar möjligheten att återvända dramatiskt förändrats.Därför är det viktigt att den av regeringen deklareradehumaniteten får ett genomslag i den praktiskahandläggningen då flyktingars ärenden skall behandlas.I har vi många flyktingar frånKosovoområdet i det -- s.k.Kosovoalbaner. Kosovo styrs med järnhand av serber, somockså styr i stora delar av Bosnien. harmånga Kosovoalbanska familjer -- inte sällan medsmåbarn -- genomgående skickats tillbaka till Kosovo. Vianser att detta är olyckligt med tanke på situationen iKosovoområdet. Många har påtalat att Kosovoområdetborde få ett särskilt FN-beskydd. saknas ett sådantskydd och då vore det inte mer än rimligt attKosovoalbanerna i varje fall fick tillfälligauppehållstillstånd.Invandrarministern och regeringen har aktualiserat ettbreddat flyktingmottagande i vid olikakonferenser och möten. Det är viktigt att den insatsen drivsmed kraft så att det blir en bredd i engagemanget för atthjälpa människor på flykt som finns i . Det gällerinte minst våra nordiska grannländer, och därför börregeringen ånyo intensifiera ansträngningarna att fånordiska och västeuropeiska grannländer att ställa upp i ettmer aktivt flyktingmottagande. Ett sådant handlande skullestärka de europeiska demokratierna och välfärdsländerna.Dessa har ett större ansvar än flertalet andra länder, och vihar relativt sett en privilegierad situation med ett stortansvar för att hjälpa människor i nöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den praktiska handläggningen avflyktingars ärenden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfälliga uppehållstillstånd förKosovoalbaner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intensifierar sinaansträngningar att förmå andra länder att dela påflyktingmottagandet i .
mot · GH02Sf604 · 1994-01-25 00:00:00 — Registrering av fingeravtryck från asylsökande På flera håll i får den som ansöker om asyl lämnaett fingeravtryck. Syftet med denna rutin är att delskontrollera att inte internationellt efterlysta brottslingargömmer sig under falsk identitet, dels att undvika attpersoner söker asyl i flera länder. Inom EU byggs just nuett fingeravtrycksregister upp som skall kunna användas avmedlemsstaterna.Även i har systemet med att låta asylsökandelämna fingeravtryck börjat komma till användning. I Norgehar så skett och i . Inteminst ur ett nordiskt perspektiv borde ett liknande systemanvändas även i . Vi vet att en asylsökande som fåttavslag i ett nordiskt land ofta söker uppehållstillstånd i ettannat nordiskt land. Om också börjar avkrävafingeravtryck kan denna dubbla asylhantering förhindras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylsökandes fingeravtryck.
mot · GH02Sf605 · 1994-01-25 00:00:00 — erhåller en person som fått slutgiltigt avslag på sinansökan om asyl i landet beslutet om att utvisning skallverkställas som polisen erhåller det. Det är inteovanligt att personen som skall utvisas till och med fårbeskedet om utvisning före polismyndigheten.Detta innebär att den som skall utvisas får en ''respit''som inte alltför sällan används för att avvika frånförläggning och gömma sig undan polisen.Dagens rutiner är inte tillfredsställande. Runt om iSverige håller sig tusentals personer som skall utvisasgömda från polisen.En lösning vore att polismyndigheten avInvandrarverket får beskedet om vem som skall utvisas.Polisen tar sedan med sig utvisningsbeslutet till den detberör för att kunna verkställa det. Med all säkerhet skulleantalet i gömda flyktingar minska om denna rutinpraktiserades, som rättssäkerheten garanteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade rutiner vid besked omutvisning.
mot · GH02Sf606 · 1994-01-25 00:00:00 — Asylrätt för ryska judar i vistas knappt 400 asylsökande judar iSverige.Som resultat av kontakter med asylsökande ryska judaroch i bosatta icke-judar har vi dragit slutsatsen attjudar som skulle återvända till riskerar förföljelseri olika former och på olika plan.Den officiella politik innehåller ingainslag av judefientlighet, vilket även utlänningsnämndeninhämtat. Å andra sidan gör den av andra skäl hårt trängdaregeringen inga ansatser att skydda den judiskabefolkningen mot den växande antisemitismen som ofta tarsig våldsamma yttringar.I finns flera politiska partier som har ohöljdantisemitism på sina program. I media, inte minst i olikalokala media, förekommer klart antisemistiska utfall ochartiklar som präglas av ohöljd hets mot judar somfolkgrupp. Judarna hotas på affischer och i flygblad. Somresultat av detta får många judiska barn utstå förföljelser bla i skolan. Dessa innebär ej sällan även kroppsligmisshandel. Flertalet ryska judar bodde före kriget i landetsvästra delar som under kriget blev ockuperade av den tysk-nazistiska armén. Det stora flertalet mördades underockupationen. Den spillra som lyckades rädda sig är prägladav dessa upplevelser. Upplevelserna präglar också nästageneration.Mot den bakgrunden är det naturligt att många ryskajudar och judar i andra OSS-stater, främst , önskarlämna sina hemländer där de känner sig hotade ochförsvarslösa. De saknar helt möjligheter att skydda sigsjälva och sina barn mot förföljelser och trakasserier.Det finns inga indikationer på att judarnas situation iRyssland kan förbättras, däremotstarka indikationer på motsatsen, bl.a resultatet av nyligengenomförda val där ett av de extrema antisemitiskapartierna fick av rösterna. Hotet mot den judiskabefolkningen har därmed ökat starkt.Det är angeläget att omvärlden har förståelse för deryska judarnas utsatta situation och beredskap att ge demen . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den politiska utvecklingen iRyssland kraftigt förstärkt skälen för aktiva insatser förjudiska flyktingar därifrån,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att bevilja asyl åtjudiska flyktingar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i olika internationellasammanhang aktivt motarbeta antisemitismen i Rysslandsamt verka för skydd och åt judiska flyktingar.
mot · GH02Sf607 · 1994-01-25 00:00:00 — Invandringen till har under de senaste årengenomgått stora förändringar. har förändrats frånett etniskt homogent samhälle till ett land med överhundratalet nationaliteter samt ett betydande antalreligioner.Invandringen har också till sin karaktär kraftigtförändrats. Arbetskraftsinvandringen är nästanobefintlig. De flesta som kommer söker asyl på grund avförhållandena i sina hemländer.Den asylsökande utlänningen vistas i allmänhet undermycket på förläggningar.Dels får flyktingen bo på förläggningen medan hon väntarpå resultatet av asylansökan, dels kan vistelsen påförläggningen bli långvarig även efter ett positivt beslut iasylfrågan -- utlänningen får vänta på kommunplats.Mot denna bakgrund är det uppenbart attarrangemangen på förläggningarna är av stor betydelse förutlänningens fysiska och psykiska välbefinnande. Tiden påförläggning är det första mötet med Sverige.Av såväl sociala som ekonomiska orsaker anser jagdärför att bör uttala sig för en organisation därmerparten av förläggningarna drivs på entreprenad av såvälinvandrarnas egna föreningar som andra ideellaorganisationer.Flyktingmottagandet är förmodligen ett av de sämstfolkförankrade inslagen i socialpolitiken. Verksamheten ärcentral- och myndighetsstyrd och alltför begränsade delarav det civila samhället tar del i mottagandets alla bestyr,problem och glädjeämnen. Detta innebär dessutom att blottrännilar av de svenska och utländska medborgarnasförmåga och vilja till frivilliga och ideella insatser tas tillvara.Det är troligt att även under de kommande årenkommer att vara ett öppet land med relativt högtmottagande av asylsökande. De svenska finansernakommer under dessa år att vara fortsatt ansträngda.Besparingskrav riktade mot bl.a. flyktingmottagandet är,och kommer att vara, legio. Med dagens organisation avförläggningar och med regeringens uttalade vilja att iframtiden handla upp förläggningsplatser medelst anbud ärdärför riskerna uppenbara att såväl de förläggningar somdrivs av och de med privata huvudmän,blir allt sämre.Alternativet till en sådan utveckling är för det första attregeringen uppdrar åt att primärtupphandla förläggningsplatser i regi av organisationer,församlingar och andra föreningar.Invandrarnas egna föreningar och församlingar skallsärskilt uppmanas till drift av förläggningar. De kan i egenregi ansvara för det mesta av undervisning, psykologisktstöd och skötsel av förläggningen. Andelen avlönadpersonal kan därmed begränsas till ett minimum eftersomalla redan har dagbidrag och många erhåller socialbidrag.Även svenska föreningar och organisationer med starkoch levande idealitet kan fungera utmärkt somförläggningsvärdar.De ideella insatserna skall ersätta en del av deskattepengar som tas i anspråk förflyktingmottagandet. En sådan växling från skatt till ideellainsatser har stort värde i sig. Ekonomiskt bedömer jag attstatens utgifter för förläggningsplatserna kan reduceras medca . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktingmottagande.
mot · GH02Sf609 · 1994-01-25 00:00:00 — Den s.k. tvåårsregeln i utlänningslagen m.m. har varit mottagarstat för flyktingaroch invandrare från världens alla hörn. Vi kan gå tillbakatill och följa utvecklingen överarbetskraftsinvandringen till deflyktingströmmar som kom hit från under1970-talet fram till dagens diskussion om asylsökande fråndet forna Jugoslavien.För en viss grupp som önskar bosätta sig i gällersärskilda regler, det handlar om dem som genom giftermålmed svensk medborgare önskar bosätta sig i Sverige.Uppehållstillståndet enligt utlänningslagen beviljas förperioder av . Efter varje sådan period görsintervjuer med makarna för att utröna huruvida defortfarande lever tillsammans som make och maka. Ommakarna fortfarande lever samman får denhitflyttande maken permanent uppehållstillstånd och kanansöka om svenskt medborgarskap. Denna s.k. tvåårsregelsom kommit till för att undvika att någon falskeligen genomskenäktenskap söker begagna sig av vårt lands skydd tordeteoretiskt vara tillfyllest. Den har dock visat sig få fatalakonsekvenser. Kvinnor från tredje världen, främstThailand, och samt kvinnor från detforna har på falska premisser lurats hit.Verkligheten har i många fall blivit helt annorlunda ändessa kvinnor hade tänkt sig när de lämnade familj ochvänner i sitt gamla hemland. I har de isolerats ochfått utstå grov fysisk och psykisk misshandel. Brottenkommer till polisens kännedom och i de fall depolisanmäls läggs åtalen ofta ned då tillräcklig bevisning föratt misshandeln ägt rum inte kan påvisas. I de fall de intehärdat ut den stipulerade tvåårsperioden utan gjort vadvarje svensk kvinna i motsvarande situation får rådet attgöra, lämnat sin man för att starta ett nytt liv på egen hand,blir de dubbelt straffade genom att de utvisas ur landet.Ofta kan dessa kvinnor inte heller bevisa att deras fruktanför repressalier i det forna hemlandet är välgrundad, och dehar genom den påtvingade isoleringen inte haft möjlighetatt skaffa sig den starka anknytning till som enligtutlänningslagen ska föreligga för att de trots allt ska fåstanna, s.k. synnerliga skäl för att frångå huvudregeln ilagen.Slutsatsen är alltså att den kriminelle mannen går fri --och i många fall hämtar hit en ny kvinna för att sedanupprepa mönstret -- medan kvinnans liv blir totalt förstört.Utlänningslagen måste således ändras så att det blirmöjligt för misshandlade kvinnor att kunna lämna sinaplågoandar och påtala brotten för polis och åklagare utanatt riskera utvisning. En översyn av lagstiftningen måsteockså ske för att möjligheterna till den förnedrandeimporten av kvinnor från andra länder ska kunnamotverkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i lagstiftning som rör''import av utländska kvinnor''.
mot · GH02Sf610 · 1994-01-25 00:00:00 — En utlänning kan tas i förvar enligt 50 § utlänningslagenom det är sannolikt att han kommer att avvisas eller utvisaseller att ett verkställbart beslut om avvisning eller utvisninghar fattats. Beslut om förvar fattas av invandrarverket ellerpolismyndighet.Många av de förvarstagna placeras i häkte. Såvidadet inte handlar om kriminella personer, så är det direktolämpligt att personer som kommit hit för att söka asyl pådetta sätt behandlas som kriminella.Förvarstagande i de här fallen är något sominvandrarverk och polis skall hantera -- inte kriminalvårdeneftersom de inte är kriminella.I dag upptas av cellerna på häktena avpersoner som skall avvisas eller utvisas ur landet. Dethänder även att personer som av hälsoskäl inte kan skickasut får sitta i häkte i väntan på tillfrisknande. Detta ärsynnerligen olämpligt. Dessutom är häktena överfulla ochbehövs för kriminalvården, vilket också framförts av dessledning.Det måste åligga invandrarverket att se till att det finnslämpliga lokaler, utöver häkten, som kan användas förförvarstagande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lämpliga lokaler förförvarstagande enligt utlänningslagen.