mot · GH02Sf616 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska invandrarpolitiken är sedan år 1967reglerad för utomnordiska medborgare. De nu gällanderiktlinjerna lades fast av 1979 och konfirmeradesvid /84 (prop. 1983/84:144, SfU30, rskr. 410).Målet för invandrarpolitiken antogs av 1975och kan sammanfattas i begreppen ''Jämlikhet, Valfrihetoch Samverkan''. Målen innebär att lika rättigheter ochmöjligheter skall gälla för nya invandrare i sammautsträckning som för övrig befolkning.Invandrarna skall ges möjligheter att utveckla det egnakulturarvet inom ramen för de grundläggande normer somgäller för mänsklig samlevnad. Det bör råda ömsesidigrespekt, tolerans och solidaritet i gemenskapen mellanmänniskor av olika ursprung.Den utomnordiska invandringen består i daghuvudsakligen av flyktingar och personer som fåruppehållstillstånd av humanitära eller flyktingliknandeskäl, samt anhöriga till personer som är bosatta i Sverige.Uppehålls- och arbetstillstånd avarbetsmarknadspolitiska skäl beviljas endast om ett visstarbetskraftsbehov inte kan tillgodoses inom . Denutomnordiska arbetskraftsinvandringen har undermånga år uppgått till några hundra personer om året.För att uppfylla målet om lika rättigheter ochmöjligheter är det viktigt att introduktion och integration ärav bra och hög kvalitet. Både den enskilde invandrarens ochsamhällets mål är att de så snabbt som möjligt skall kunnadelta på samhällslivets olika områden.Svenska för invandrareRiksdagens revisorer har i sin rapport /92:12 medrätta understrukit att svenska för invandrare har ennyckelroll i integrationen av invandrarna i det svenskasamhället och en central betydelse för alla deinvandrarpolitiska målen.Förre diskrimineringsombudsmannen harformulerat det så här: ''Om alla våra nyanlända lärde sig enbra svenska och hur man bär sig åt för att bevaka sinarättigheter och skyldigheter i , då skulle detknappast behövas någon ombudsman mot etniskdiskriminering. ''Revisorernas granskning har visat att resultaten avundervisningen i svenska för invandrare är anmärkningsvärtdåliga, att uppföljningen och utvärderingen av reformen1991 inte varit tillfredsställande och att ett minskat antalinvandrarelever deltar i skolans undervisning i svenska somandra språk.Revisorerna föreslog att av regeringen skullebegära en redovisning av den reformerade undervisningeni svenska.Riksrevisionsverket har också gjort en utvärdering avsvenskundervisningen 1992: Svenskundervisning förinvandrare -- uppföljning av reform. RRV:siakttagelser överensstämmer i huvudsak med de somrevisorerna gjort.Som grundläggande problem anges:1. Långa väntetider före kursstart, varierande från 4 till20 månader.2. Lång tid i utbildning, de flesta deltagarna hade efter17--20 månader ännu inte avslutat sina studier. Antaletstudietimmar är i de flesta fall mycket lågt, 13--per vecka.3. SFI-undervisningen ger otillräckliga kunskaper förarbete eller fortsatta studier.4. Den statliga styrningen och uppföljningen fungerarinte.Allvarliga problem med SFI-undervisningens kvalitetoch effektivitet har funnits . Mycket allvarligabrister föreligger också beträffande undervisningen isvenska som andraspråk i och gymnasieskolan.Det framgår av betänkande 1991:60.Över 20 procent av de elever som har invandrarbakgrundgår ut utan fullständiga betyg jämfört med femprocent av samtliga elever.Nu behövs inga ytterligare redovisningar av detkatastrofala läget utan konkreta förslag till åtgärder frånregeringen för att komma till rätta med dessa alarmerandebrister. Minskade väntetider, betydligt flerundervisningstimmar , garanteradundervisningskvalitet och kunskapsnivå och tillräcklig nivåpå svenskkunskaperna för fortsatta studier eller arbetemåste uppnås.I prop. 1993/94:100 Bil. 9 aviseras att en proposition omförslag till förändringar inom svenska för invandrare (sfi) äratt vänta ; vi avvaktar den propositionen.Modersmål/HemspråksundervisningNär beslutet om införande av hemspråksundervisning iskolan fattades, så gjordes det mot bakgrund av enomfattande forskning både här i och i andra länder.Bland forskningsrapporter som då beaktades varHansegård ''Tvåspråkighet eller halvspråkighet'' omTornedalen och den finska forskaren från bl.a. det tvåspråkiga Canada.Dessa forskningsrapporter står sig även och har följtsav andra som påvisar nödvändigheten av att barn med ettannat hemspråk än det dominerande officiella språket ävenges möjlighet att få tillgång till sitt modersmål.För barn inom barnomsorgen och låg- och mellanstadiethandlar modersmålsträningen om att lägga en språkgrundoch att få tillgång till sina etniska och kulturella rötter, attskapa förutsättningar för att bli en ''hel människa''.För barn och ungdomar på högstadiet och gymnasiethandlar det mer om att skaffa sig en språkkompetens förarbete och vuxenliv.Barn till invandrarföräldrar har inte tillgång tillföräldratid i större utsträckning än vad svensktalande barnhar. Dessutom behövs det i andra språk, liksom vad gällersvenska, undervisning av för ändamålet utbildad personalför att barnen skall tillägna sig ett grammatiskt riktigt läs-och skrivspråk.Att tillvarata invandrarbarnens möjligheter att blitvåspråkiga kan förutom barnets rätt till sin kultur och sittspråk utifrån de invandrarpolitiska målen även motiverasmed att det vid återvandring är viktigt att barnet har godakunskaper i sitt modersmål. Därtill kommer att vi aktivt ochmedvetet bör tillvarata den resurs som det är för vårt landatt ha innevånare med olika språkkunskaper.Den kortsiktiga och ibland populistiska argumentationsom nu förs angående hemspråksundervisningen måstebemötas seriöst av framför allt Utbildningsdepartementetoch Skolverket.I motionen om utbildning återför vi de medel somregeringen nu föreslår skall dras bort frånhemspråksundervisningen.Invandrarna och arbetsmarknadenDen tidigare nämnda rapporten från Riksdagensrevisorer behandlar också invandrarnas situation påarbetsmarknaden. I rapporten konstateras att invandrarnasförvärvsfrekvens började sjunka . med denna utveckling har denutomnordiska invandringen kraftigt förskjutits frånarbetskraftsinvandring till flykting- och anhöriginvandring.Enligt SCB:s och AMS arbetskraftsundersökningarvarierar andelen sysselsatta kraftigt mellan invandrare frånolika länder. Arabisktalande, afrikanska och iranskainvandrare har extremt låga sysselsättningsandelar. Detberor både på höga arbetslöshetstal och på att många stårutanför arbetsmarknaden av andra skäl.En studie gjord vid tyder på attsysselsättning och inkomster är lägre för de flyktingar somvistats på förläggning. Det tyder på att det nuvarandeflyktingmottagandet bidrar till att slå ut människor frånmöjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden.En annan varningssignal utgörs av det förhållandet attinvandrare är sjukskrivna oftare och än svenskamedborgare. Bland invandrarkvinnor från vissa länder ärockså frekvensen förtidspensioneringar mycket hög -- så ärt.ex. hälften av de grekiskfödda kvinnornaförtidspensionerade vid ålder.Revisorerna kunde konstatera att AMS vid fördelningenav förvaltningsmedel inte beaktat flyktingar ochinvandrare. Inte heller vid fördelningen av åtgärdsmedelhar AMS tagit särskild hänsyn till dessa grupper.Regeringen bör ta initiativ till överläggningarmed AMS för att AMS vid planering och uppföljning avarbetsmarknadspolitiska åtgärder skall betrakta invandrareoch flyktingar som prioriterade grupper.Stiftelsen InvandrartidningenVänsterpartiet förutsätter att när nuvarande kontraktmed stiftelsen går ut skall inget nytt kontrakt skrivas innanmöjlighet getts för andra intressenter att i konkurrens sökabidrag för framställning av tidningar riktade till invandrare.Invandrarnas organisationerEtt mycket närmare och bättre organiserat samarbetemellan samhällets olika institutioner och invandrarnasorganisationer behövs. En utredning bör tillsättas för attutreda och komma med förslag om hurinvandrarorganisationerna kan medverka iflyktingmottagning, utbildning och fortbildning,verksamhet som främjar samexistens m.m.Särskilda åtgärder för rehabilitering av tortyrskadadeGenom olika undersökningar har det framkommit att enså hög andel som 20--av de asylsökande har varitutsatta för tortyr och många har grava psykiska och fysiskaskador. Dokumentationen är bristfällig och sporadisk.Ingen regelbunden rapportering sker till FN ellerfrivilligorganisationer som Amnesty.De flesta flyktingar med tortyrskador blir aldrig föremålför sakkunnig utredning och får aldrig någon behandling.Obehandlade tortyrskador har en tendens att förvärrasmed tiden, tortyrskadade som inte får hjälp och behandlingriskerar att hamna i kriminalitet, missbruk, psykisk ochfysisk sjuklighet.Stockholms läns landsting har ett avtal med stiftelsenRöda Korsets center för torterade flyktingar. Avtaletinnebär att stiftelsen gör ca 150 patientbedömningaroch behandlar ca 50 tortyrskadade flyktingar. Bara tillStockholms län kommer ett tusental nya flyktingarsom varit utsatta för tortyr, så det ackumulerande behovetväxer.En grupp läkare under ledning av docent på ideell basis startat avtortyr (CDT) vid sjukhuset.Psykiatriutredningens förslag om ett statligt institut förtortyroffer har fått ett mycket positivt bemötande avremissinstanserna. Det är stötande att regeringen ännu intelagt fram en proposition till grundad på dennautrednings förslag.Det är nödvändigt att medel anslås för ett centrum pånationell nivå för diagnostisering och dokumentation avtortyrskador, förslagsvis med anknytning till Karolinskasjukhuset. Medel för detta bör tas frånförläggningsverksamheten, då vi anser att det är möjligt attgöra en sådan omdisponering om kommunerna tar överförläggningsverksamheten. Nödvändiga medel för detta börkunna ställas till förfogande genom omdisponeringar inomramen för anslaget för förläggningskostnader, elftehuvudtiteln, D 1.Lag mot etnisk diskriminering på arbetsmarknadenFN:s rasdiskrimineringskonvention ålägger oss att''förbjuda och med alla lämpliga medel, däribland denlagstiftning som omständigheterna påkallar, göra slut pårasdiskriminering''.Sverige har kritiserats av ledamöter ikommittén för avsaknad av lagstiftning mot etniskdiskriminering i arbetslivet.Vi välkomnar att det äntligen läggs fram förslag tillriksdagen om lagstiftning mot etnisk diskriminering påarbetsmarknaden, något som motionerat omi sedan åtskilliga år. Vi är dock utomordentligtkritiska till att lagen utformats så snävt att den sannoliktytterst sällan kommer att kunna tillämpas.Den diskrimineringssituation som är i särklass viktigastgäller nyanställningar. I det lagförslag som ligger krävsatt det skall finnas ett anställningsbeslut för att kunna påtalaatt det förekommit otillåten diskriminering. Denarbetsgivare, som konsekvent och sorterar bortalla ansökningar från dem som har namn som antyderinvandrarbakgrund, kommer med den föreslagnautformningen av lagen att gå fri. Det kommerockså den arbetsgivare att göra som bestämmer sig för attskjuta en beslutad nyanställning sedan detvisat sig att alla sökande har invandrarbakgrund.En annan fundamental brist i det lagförslag somregeringen lagt fram är avsaknaden av förbud mot indirektdiskriminering. Ett sådant förbud är helt oundgängligt omsyftet med lagen går längre än till en symbolisk markering.Det räcker att peka på vilka problem vissa grupper, t.exzigenare, sikher eller muslimska kvinnor kan ställas inför isamband med föreskrifter om klädseln hos personal.I är indirekt diskriminering förbjuden sedan CivilRights Act antogs 1964 och även i finnsförbud mot indirekt diskriminering i RelationsAct.Vänsterpartiet har här en utförlig motion med anledningav regeringens prop. 1993/94:101 Åtgärder mot rasistiskbrottslighet och etnisk diskriminering i arbetslivet.Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasismAtt regeringen nu utökar anslaget för åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism hos ungdomar välkomnar vi.Det är nödvändigt att bemöta rasism ochfrämlingsfientlighet genom en målmedveten undervisningom mänskliga rättigheter och internationellaåtagande, i grund- och gymnasieskolan och ilärarfortbildning. Men även fortbildning av personal inomvård och omsorg och annan offentlig service behövs. Det ärvår övertygelse att det är otillräckligt med allmännafördömanden och avståndstaganden från invandrarfientligayttringar. Även utbildning behövs.Regeringen bör inleda överläggningar med högskoloroch om hur dessa intensifieradeundervisningsinsatser skall komma till stånd.Vänsterpartiet anser att det är nödvändigt att söka fåbredast möjliga uppslutning kring grundläggandegemensamma värden som medmänsklighet, solidaritet ochomtanke om andra. Den uppenbara bristen påmedmänsklighet och humanism i dagens asylhantering, ochden rättsosäkerhet som råder i tillståndsgivning ochavvisning, anser vi ger näring till främlingsfientlighet ochrasism. Vi måste också se till att vi till alla delar uppfyllervåra internationella åtaganden.Sverige är bundet av FN:s konvention om avskaffandeav alla former av diskriminering. har i FN fåttbesvärande kritik för att inte ha uppfyllt sina åtagandenenligt konventionen genom att vi inte har lagstiftat motrasistiska organisationer. Både av detta skäl och även därföratt det finns ett reellt behov bör en lagstiftning motorganiserad rasism genomföras.Det förslag som lagts fram av EDU bör efter vissbearbetning kunna läggas fram för riksdagen.På bord ligger nu ett regeringsförslag omåtgärder mot rasistisk brottslighet. Vi instämmer ipropositionens förslag att rasistiska motiv i brottslighet skallmedföra en straffskärpning, men vi vill gå ett steg längre ochföreslår att även rasistiska inslag i ett brott skall beaktas.Kamp mot den terrorism som riktas motflyktingförläggningar och mot invandrare bör ges myckethög prioritet hos säkerhetspolisen. Mycket bestämdaåtgärder måste alltid vidtas omgående för att förhindra atten situation utvecklas som påminner om den som råder ibl.a. Tyskland.Rösträtt för invandrare i riksdagsvalVänsterpartiet anser att rösträtt för invandrare iriksdagsval är en viktig demokratisk fråga.Röstbestämmelserna och framför allt kopplingen mellanmedborgarskap och rösträtt härstammar från den tid dåstora arbetskraftsomflyttningar mellan länder knappastförekom. Befolkningssammansättningen i länderna var merenhetlig och medborgarmässigt homogen. Under dessaförhållanden sågs inte sambandet mellan rösträtt ochmedborgarskap som ett demokratiskt problem, eftersom desom bodde och arbetade i ett land också var medborgare idet landet.Rösträttsbestämmelserna stred inte vid införandet motreformens grundläggande syfte: att ge alla människormöjlighet att påverka det politiska skeendet ochsamhällslivet i det land där de lever och arbetar. Denpolitiska ledningen och de beslut som bestämmer ett landsutveckling skall motsvara invånarmajoritetens intresse ochvilja.I dag är situationen för del att befolkningen inteär lika enhetlig som . Det finns flera hundra tuseninvandrare och invandrarättlingar som inte är svenskamedborgare och därför saknar rösträtt i riksdagsval.Vänsterpartiet har under en följd av år ställt krav på attrösträtt för invandrare i riksdagsval skall införas. Den bör iprincip utformas efter samma regler som gäller för rösträtti landstings- och kommunalval.Folkomröstning om EU-medlemskapI den folkomröstning om medlemskap för i EUsom planeras ske är det viktigt att äveninvandrare med annat medborgarskap än svenskt gesmöjlighet att delta. En liknande konstruktion som användesi kärnkraftsomröstningen bör tillämpas även ifolkomröstningen om EU-medlemskap. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att prioritera flyktingar och invandrare,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modersmålet/hemspråkets viktoch betydelse,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrartidningar närkontraktet med utgår,4. att hos regeringen begär en utredning ominvandrarorganisationernas möjlighet till medverkan isamhället,5. att hos regeringen begär förslag ominrättande av ett av tortyrskador,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intensifieradeundervisningsinsatser mot främlingsfientlighet ochrasism,27. att hos regeringen begär förslag omlagstiftning mot organiserad rasism,48. att hos regeringen begär att ett förslag omrösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende avmedborgarskap, föreläggs ,59. att hos regeringen begär förslag om ensärskild lag som gör det möjligt för invandrare utan svensktmedborgarskap att rösta i folkomröstningen ommedlemskap i