mot · GH02Fi32 · 1994-05-10 00:00:00 — Spåren spekulationsekonomi förskräcker.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeVi föreslår att medlen för otraditionella insatser förarbetshandikappade justeras upp med 10 miljoner kronortill 60 miljoner kronor.Vi föreslår att det i särskilda fall bör kunna medges enhögre bidragsberättigad lönesumma än permånad i samband med lönebidrag.UtbildningenGrund- och gymnasieskolanSedan regeringen presenterade sin budgetproposition ijanuari har skarp kritik riktats mot den nya decentraliseradefriskolepolitiken. översyn av skolornas kvalitetär bristfällig, RRV har riktat kritik mot friskolornasredovisning och från de kommunala skolorna kommerlarmrapporter om ökat våld, katastrofal arbetsmiljö, alltstörre klasser och kraftigt minskade resurser till kultur ochkringresurser. Det står klart för allt fler attvalfrihetsrevolutionen på skolområdet inte leder till enbättre skola för de många utan till ett ensidigt gynnande avett fåtal på de kommunala skolornas bekostnad.Regeringen håller ändå fast vid visionen om seklets bästaskola -- för ett fåtal. Valfriheten får man genom att väljaskola och genom att som förälder utöva ett ekonomiskttryck på skolan. I den kommunala skolan är valfrihetenlångt borta, där får man koncentrera sig på att mildraeffekterna av besparingarna.Segregeringen av eleverna efter etnisk tillhörighet ochsocial bakgrund ökar nu ute i landet vilket skapar oro ochborgar för stora sociala problem . Ur ettekonomiskt perspektiv finns det all anledning att oroas överde ökade sociala kostnader som regeringens svek mot denunga generationen kommer att föra med sig framöver. Mende allvarligaste effekterna hittar vi givetvis på det mänskligaplanet.Vänsterpartiet avvisar regeringens utbildningspolitikoch anser att betydligt större satsningar måste göras påbarn, skola och ungdomar.VuxenutbildningenRegeringen anslår 1 400 miljoner i extra insatser försärskilda utbildningsinsatser för arbetslösa i form av etttredje gymnasieår och extra utbildningsplatser i komvux.Dessutom anslår man medel för att privatautbildningsanordnare, högskolor, folkhögskolor ochstudieförbund skall få anordna utbildning för arbetslösa --s.k. utbildningscheckar. Utbildningscheckar som arbetslösaskulle kunna nyttja för framförallt språkstudier. I förslagetutesluter regeringen det offentliga skolsystemet utan attegentligen ange något skäl för detta.Det är svårt att se fördelen medutbildningschecksystemet. Vi menar att det är fullt möjligtatt inom komvux och folkhögskolan erbjuda exempelvis despråkutbildningar som efterfrågas. Inom dessautbildningsformer garanteras också kvaliteten genom delärarutbildningskrav som ställs.Regeringen redogör ej heller för de eventuella behovsom specifikt skulle svara mot det checksystem somföreslås. bör sålunda avslå regeringens förslagom utbildningscheckar. Däremot finns det ett väldokumenterat behov av vanliga utbildningsplatser inomsåväl komvux som folkhögskolan. Här anser Vänsterpartietatt regeringen har alldeles för låga ambitioner när den nuåterkommit med sina utlovade förslag beträffandevuxenutbildningen. För att tillfredsställa de storavuxenutbildningsbehoven vill därför kraftigtutöka antalet platser inom den kommunalavuxenutbildningen. Vi föreslår därför ytterligare drygt enmiljard till vuxenutbildning.På folkhögskolorna kommer antalet platser att minskanästa budgetår. Det finns däremot inget som säger attbehovet av utbildningsplatser eller kurser för arbetslösaskulle minska. vill istället gå motsatt väg ochytterligare utöka antalet utbildningsplatser. Vi föreslårdärför att anslaget till folkbildningen skall utökas med 260miljoner kronor utöver regeringens förslag.Vi vill också erinra om de fondsystem för förnyelse avarbetslivet samt de medel för direktarbetsmarknadsutbildning som föreslår. Detär enligt vår mening nödvändigt att ett förslag läggs fram tillriksdagen som har som syfte att bygga bort de storautbildningsklyftor vi har i samhället. Som mål skulle ensådan utbildningspolitisk reform ha att ge alla som så önskarkompetens motsvarande gymnasienivå i de s.k.kärnämnena. De förslag som regeringen nu lägger är alltsåinte tillfyllest för de vuxenutbildningsbehov som föreligger.Högskolan och forskningenRegeringens stora paradnummer ligger ikompletteringspropositionen på utbildnings- ochforskningssidan. Med god hjälp av de tidigare så förhatligalöntagarfonderna vill man ge högskolorna extra medel frånnybildade stiftelser.Vänsterpartiet är kritiskt till stiftelseformen eftersomden förhindrar öppenhet och insyn och saknar alldemokratisk förankring. Om löntagarfondsmedlen skall gåtill forskningen så skall de kanaliseras via forskningsrådeneller andra demokratiskt styrda instanser.Löntagarfondsmedlen bör dock komma alla medborgaretillgodo och bör därför i första hand tillföraspensionssystemet.Vänsterpartiet tar tanken på en ökning av antaletdoktorander, och i förlängningen disputerade lärare, påallvar. Detta behövs ifall högskolans undervisning skallkunna byggas ut med bibehållen kvalitet. Vi föreslog därföri våras att 200 miljoner skulle anslås till doktorandtjänstervilket beräknades ge omkring 1 000 nya tjänster.Beträffande våra andra forskningspolitiska förslag somtillkommit undet våren, se motion på proposition1993/94:177.Regeringen föreslår att ett särskilt system med vad somkallas trainee-utbildning inrättas. Förslaget förefaller vidförsta anblicken intressant som idé. För dessa 1 000 platserskall vuxenstudiestöd utgå. Regeringen går inte närmare inpå hur detta system skall utformas utan avser att tillsätta ensärskild utredare för att bereda frågan.Förslaget verkar intressant men med det beslutsunderlagregeringen lägger fram har vi svårt att överblickaeffekterna. Vidare bör frågan ställas hur ett sådant systempåverkas av eller påverkar det ordinarie antagningssystemettill högskolan.För att dessa frågor skall kunna utredas föreslårVänsterpartiet att trainee-försöket införs först frånvårterminen och vi föreslår därför att bara hälften av vadregeringen föreslagit skall användas till så kallad trainee-utbildning.Regeringen föreslår vissa minskningar av antalet platseri läkar- och tandläkarutbildningarna. menaratt det finns skäl att motsätta sig en sådan minskning iVästsverige och föreslår därför mer än vadregeringen föreslår till universitet.StudiestödTidigare så gällde att vissa utbildningsbidrag utgick tillvissa studerande på en del lärarutbildningar och YTH-utbildningar. De studerande på dessa utbildningar tillhör enkategori som ger utbildning för yrken där det finns risk förflaskhalsproblem med hänsyn till det framtida behovetinom näringslivet.Vi varnade för att göra försämringar på det studiesocialaområdet för dessa studerande. Detta hindrade dock interegeringen utan nu är alla dessa särskilda anordningarborttagna.För att säkerställa en god rekrytering, inte minst vid enkonjunkturuppgång, menar vi att utbildningsbidragen böråterinföras och föreslår att för detta ändamålanslår för /95.SkatterAlla konjunkturbedömningar tyder nu på en snabbökning av den ekonomiska aktiviteten. Trots detta kvarstårett stort underskott i regeringens förslag till budget. På siktär underskotten ett hot mot både jobb och välfärd.Underskotten gör att statsskulden stiger. Statsskuldenberäknas vid slutet av innevarande budgetår vara och räntebetalningarna för skuldenmotsvarar redan mer än ålderspensioner, förtidspensioneroch barnbidrag tillsammans. Det är nu nödvändigt attarbeta för att långsiktigt sanera de offentliga finanserna.Om vi inte lyckas med detta kommer ränteutgifterna atttränga undan viktiga sociala behov och åtagande.För att få statsfinanserna att gå mot balans krävs enekologiskt uthållig ekonomisk tillväxt, skattehöjningarsamt besparingar.Vänsterpartiet menar att det är nödvändigt att höjaskatterna. Våra förslag till skattehöjningar är inga tillfälligaåtgärder. Underskotten visar att det finns ett långsiktigtbehov av ökade skatteintäkter. Skatteuttaget är visserligenhögt i men det är inte dramatiskt högre än i mångaandra jämförbara länder. Det gäller till exempel de svenskaföretagsskattesatserna som lågunder genomsnittet för EU:s medlemsstater -- ettförhållande som förstärkts av regeringens skattesänkningarför företag och kapital.För /95 ökar statensskatteinkomster med drygt 14 miljarder -- se nedanståendetabell. Till detta kommer skatteförändringar ikommunsektorn, sänkningar i lägre inkomstskikt ochhöjningar i högre inkomstlägen. kan det varanödvändigt att ytterligare höja skatterna för att brytastatsskuldens tillväxt.SkattehöjningarMiljoner krHöjd inkomstskatt och minskade avdrag5 390Höjd reklamskatt500Energiskatt på industrin3 000Miljöskatter1 540Kapitalskatter4 00014 530Vi upprepar dessutom vårt förslag om en vissåterställning av nivån för arbetsgivaravgifterna från januari1994. föreslår att avgiften höjs med 1,3procentenheter. Höjningen påverkar endast marginellt denstatliga budgeten, då inkomsterna tillfallersocialförsäkringssektorn.I nedanstående tabell redovisas konsekvenserna av våraförslag till skatter och avgiftsförändringar med hänsyn tillden samlade offentliga ekonomin, dvs. staten inklusivefondsystem och kommunsektorn.Skatter och skattekvot (konsoliderad offentlig sektor)1994/95Miljoner krHöjd inkomstskatt och minskade avdrag5 390Höjd reklamskatt500Energiskatt på industrin3 000Miljöskatter1 540Kapitalskatter4 000Höjd A-avgift8 200Slopat grundavdrag2 500 (över brytpunkten)Höjt grundavdrag--4 000Summa21 130De förslag från motion påinkomstskattesidan som direkt berör budgeten /95är bl.a. höjd statsskatt från och ett nytt skikt iskatteskalan på för inkomster över 300 000 kr.Vänsterpartiet vidhåller dessa förslag.Vänsterpartiets förslag att höja förmögenhetsskatten gerav tekniska skäl inga inkomster för /95. Sevidare beträffande partiets skattepolitik i motion1993/94:Sk352 Skattepolitik för en uthållig utveckling.Vänsterpartiet föreslår att den allmänna nivån pågrundavdraget återställs så att det höjs till avbasbeloppet, dvs. ett återställande av den tidigaresänkningen på . Vi vidhåller vårt förslag att slopagrundavdraget för inkomster över brytpunkten i enlighetmed det förslag vi redovisat i motion 1993/94:Sk352. Enallmän höjning av grundavdraget kombinerat med att slopadet över brytpunkten innebär en påtaglig skärpning avfördelningseffekterna i skattesystemet.Ett slopande av grundavdraget över brytpunkten gör attkommunernas ekonomi stärks med 4,9 miljarder. Förslagetom att höja grundavdraget innebär däremot ettskattebortfall på ca 4 miljarder för kommunerna. Slopandetav grundavdraget över brytpunkten skall inte ses som enkompensation för detta inkomstbortfall.Vänsterpartiet föreslår istället att i särskildordning och fullt ut kompenserar kommunerna för detskattebortfall som uppstår genom det höjda grundavdraget.Bruttoöverföringen till kommunerna genom dessa tvååtgärder blir således ca 9 miljarder kronor.Vänsterpartiet föreslog i motion 1993/94:Sk352 attskatten på kapitalinkomster återställs till . Vi föreslogvidare att aktieutdelningar åter skall bli skattepliktiga, ochatt skatten på reavinster från aktieförsäljningar återställs.Vänsterpartiets förslag innebar att den s.k.dubbelbeskattningen återinförs. föreslog attdetta återställande skulle kombineras med ett återinförandeav de s.k Anellavdragen som innebär en väsentlig lättnad idubbelbeskattningen på bolagssidan.I motion 1993/94:Sk352 föreslog vidareen höjning av avkastningsskatten på pensionssparandet,samt vissa begränsningar i avdragsrätten för det privatapensionsssparandet.Vi vidhåller våra förslag i dessa avseenden och föreslåratt skattehöjningarna på aktieutdelningar och reavinster påaktievinster genomförs från . Detta kanförstärka de statliga inkomsterna med ca 4 miljarder /95.I motion 1993/94:Sk352 föreslog enhöjning av reklamskatten, så att inkomsterna ökar med 500miljoner kronor. står fast vid detta förslag.EnergiskatterVänsterpartiet menar att det finns en rad miljö- ochbudgetskäl som talar för att höja skatteuttaget på sådanproduktion och konsumtion som påverkar vår miljönegativt. Vi föreslår höjningar av energiskatterna enligtnedanstående.I motion 1993/94:Jo649 föreslog Vänsterpartiethöjningar av vissa miljörelaterade skatter påskogsprodukter, livsmedel och avfall. Höjningarna gertillsammans en inkomstförstärkning på 500 miljonerkronor. vidhåller dessa förslag.1 januari 1993 sänkte koldioxidskatten förindustrin från /kg koldioxid till , samtidigtslopades även den allmänna energiskatten för industrin.Sänkningen för industrin finansierades med väsentligaskattehöjningar på energiområdet för hushållen.Koldioxidskatten höjdes t.ex. till /kg för övrigaförbrukare.Den totala skatten på t.ex. olja som bränsle i industrinvar /kubikmetern -- var den 230. För kol är motsvarande siffror 850kr/ton respektive /ton. En sänkning med 76 %.Regeringen konstaterar nu med förvåning attanvändningen av fossila bränslen ökar inom industrin.Detta tvärtemot regeringens på pappret uttalademiljöönskemål. Hur mycket användningen har ökat tvistardet moderatstyrda och centerstyrdaMiljödepartementet om. Det står dock helt klart att det ärlångt ifrån målet om en minskning. I ett gott konjunkturlägeoch vid stigande produktion kommer vi att få en kraftigökning av fossilbränsleanvändning med nuvarande politik.Regeringens skattepolitik på miljöområdet innebär enstimulans för användandet av gammal teknik och en bromspå utvecklingen av nya miljövänliga process- ochenergitekniker. riskerar att halka efter iutvecklingen mot det uthålliga samhället.I motion 1993/94:Sk352 föreslog attindustrin åter skall erlägga skatt på el. stårfast vid detta krav.Vänsterpartiet föreslår dessutom att koldioxidskattenför industrin höjs per kg koldioxid (medundantag för processverksamhet). Detta ger ökadeskatteintäkter på ca 500 miljoner kronor.Vi föreslår att koldioxidskatten höjs för övrigaförbrukare per kg koldioxid. Detta ger enintäkt på ca 600 miljoner kronor.Den allmänna elskatten bör höjas med perkilowattimme för all förbrukning utom industriellverksamhet. Detta ger ca i ökadeinkomster.Försurningen av våra marker och vattendrag tilltar. Avdenna och ovan angivna anledningar föreslår vi attsvavelskatten höjs från /kg svavel till /kg. Dettager ett ökad skatteintäkt på högst . Viföreslår även att kväveoxidavgiften höjs från /kgutsläppt kväveoxid till /kg.Miljövänligare bränslenDet är beklagligt att regeringen inte klarat att föra enkonsekvent och effektiv politik när det gäller nyamiljövänligare drivmedel. har aktörer frånbåde oljeindustrin, jordbruket, skogsnäringen m.fl lanseratnya drivmedelsalternativ på marknaden -- ofta efter ettvälorganiserat samarbete.Regeringen har dock inte lyckats följa med iutvecklingen. Färdiga utredningsförslag har inte omsatts ipropositioner från regeringen. Detta har lett till att det nuråder oklarhet om hur olika bränslen ochbränsleblandningar skall beskattas. Osäkerheten gör attsåväl produktionen som konsumtionen av mer miljövänligadrivmedel bromsas.Riksdagen bör påtala dessa problem och ge regeringen iuppdrag att skyndsamt återkomma med förslag tillskattesystem som är så konstruerat att nya bränslen snabbtkan klassificeras och få en rimlig beskattning utifrånmiljöbelastning.Besparingar och utförsäljningFör att långsiktigt få statsfinanserna i bättre balans krävsdet besparingar. Det gäller framför allt besparingar påinkomstöverföringarna till företag, organisationer ochhushåll. För hushållen, som står för de stora utgifterna,gäller det att utforma besparingarna på ett sådant sätt attsystemen får skarpare fördelningspolitisk profil. det framtida pensionssystemet ochbostadssubventionerna.Vänsterpartiet menar att man i en mycket ansträngdstatsfinansiell situation måste pröva alla utgiftsposterförutsättningslöst.Som ett radikalt parti är ständigt berettatt granska den statliga verksamheten. Detta är viktigt bl.a.för att motverka onödiga byråkrati. Vår målsättning är attförsöka se till att skattepengarna används på bästa sätt. Iförhållande till regeringens budgetförslag /95 kan viredovisa följande besparingar.BesparingarMiljoner krFörsvaret3 700Vårdnadsbidraget3 700Vägar2 100Invandrarverket och250förläggningsverksamhetenKriminalvården400Sänkt tak i sjukförs.250Minskat jordbruksstöd500Finansfullmakten1 500Utbildningscheck180Övrigt (mest statl.adm. )52113 101FörsvaretEn av största besparingsposter är detmilitära försvaret. Utgångspunkten är dels det nyasäkerhetspolitiska läget där en rad stater i vårt närområdehar nedrustat, dels partiets traditionella inställning attförsvaret skall bantas.Förslaget i detaljer återfinns i vår försvarspolitiskamotion. Här skall endast nämnas några exempel.Pansarbrigaderna utgår, materielbeställningar utgår ellersenareläggs, repetitionsövningar inställs och F10 iÄngelholm läggs ner.VårdnadsbidragetDen andra lika stora besparingen vid sidan av försvaretär på vårdnadsbidraget. Vi har i tidigare motioner radat uppolägenheterna med införandet av ett vårdnadsbidrag -- nusenast i motion 1993/94:So46. Här kan bara nämnas denekonomiska effekt som förslaget har. Eftersom det ej äravsett för familjer med barn på daghem så ger deekonomiska marginaleffekterna utslag. Det kommer attlöna sig mindre att arbeta. Effekterna av regeringsförslaget,medvetet eller omedvetet, blir alltså att många framföralltlågavlönade och deltidsarbetande kvinnor då kommer attavstå från lönarbete och därmed minskar statensskatteintäkter.VägarDen tredje stora besparingen är på anslagen till vägar.Vi vill inte fortsätta utbyggnaden av nya motorvägar utan istället satsa på spårbunden trafik, sjötransporter ochelektronisk kommunikation. Miljöhoten framstår allttydligare som det stora hotet mot mänskligheten. Nyamotorvägar, trafikleder och en ökarkväveoxidutsläppen när målet i stället måste vara attnedbringa dem. Besparingen står väl i samklang medVänsterpartiets miljöpolitik.I vår alternativbudget sparade vi in 2 miljarderpå nybyggnation av vägar. Däremot har vi delvis accepteratregeringens förslag om reparationsinsatser på det befintligavägnätet; vi anser dock att satsningen är väl stor. Därför kanytterligare 100 miljoner dras in från denna alltför generösavägsatsning. I många regioner är behoven av andra typer avinvesteringer mer angelägna. Det gäller inom ROT-sektorn, data- och telekommunikation, utbildning etc.Statens investeringar måste vara framtidsinriktade. Studiervisar att vägarnas standard -- på nuvarande nivå -- har enmycket ringa effekt på näringslivets produktivitet. Andrafaktorer har större effekt, t.ex. arbetskraftensutbildningsnivå.JordbruketVänsterpartiet står kvar vid de principer som vägleddebeslutet om avreglering av jordbruket 1990 och avvisar denåterreglering som EU-medlemskapet skulle innebära.Arealstödet bör halveras och differentieringen slopas.Besparingen tas därmed ut i huvudsak genom minskadebidrag till de större spannmålsproducenterna. Stödet tillexport av spannmålsöverskottet bör minskas. Tillsammansmedger detta en besparing av statsutgifterna med 500miljoner kr.De andra besparingarna som påverkar statsbudgeten ärmotiverade på andra ställen i denna motion eller iVänsterpartiets motioner från januari 1994.DelpensionenVänsterpartiet avslår regeringens förslag omförsämringar av delpensionen.Första året som möjligheterna till delpension fanns varår 1976. Då kostade reformen mer än beräknat. År 1980höjdes avgiften till fonden, men trots detta fanns ettunderskott fram . Därefter har fonden haft ettöverskott, och kunde avgiften sänkas eftersom deti slutet av året fanns 14 miljarder i kassan. Första halvåret1993 kunde staten ta 8,3 miljarder och överföra tillarbetsskadefonden. Det är alltså inte fondens enskildaekonomi som gör att regeringen vill försämra delpensionenutan det är för att avhjälpa underskotten i andra fonder ochför att få pengar till förtidspensionerna. I och för sig ettvällovligt syfte.Förtidspensioneringen och delpensionen hänger ihop,om inte ekonomiskt så medicinskt, socialt och psykologiskt.Vi vet allt för lite om hur de båda systemen påverkarvarandra. Vi har konstaterat att när nivåerna i delpensionensänktes så ledde detta till att antalet som tog ut delpensionminskade kraftigt och var som lägst med 8 200 nybeviljadeår 1986. konstaterades att antaletförtidspensionärer började stiga och nått nära 60 000 perår.Pensionsarbetsgruppen lämnade över problematiken omförtidspensioneringen till fortsatt utredande, men fråganom delpensionen har hamnat helt vid sidan om. Regeringenhåller så att säga på att ta död på den i tysthet.Vänsterpartiet anser att det behövs ytterligare kunskaperför att avgöra hur delpensionssystemet skall inpassas i ettframtida pensionssystem.Sjuk- och arbetskadeberedningen som tagit överansvaret för att utreda problemen kring förtidspensionernaborde vara den instans som även såg över delpensionensvara eller icke vara. Vad som behövs är en studie av de olikagrupperingarna. Vår tro är att de är sammanflätade medvarandra och att människor som egentligen skulle ha enform av förtidspension, kvartstid eller halvtid, nu ärdelpensionerade eller tvärt om. Vi förutsätter attberedningen kommer att göra sådana studier och analysersom vi skulle ha nytta av vid ett riksdagsbeslut.FörsäljningDe tidigare löntagarfondsmedlen har bland annatanvänts för uppbyggnad av två portföljförvaltningsbolag --och . Kapitalet skulle uttryckligenanvändas till riskkapitalprojekt men så har inte skett. EnligtVänsterpartiets mening har inte de pengar som ochBure förfogar över kommit småföretagen till del. Detstatliga kapital som finns i och borde kunna görabättre nytta på annat sätt. förespråkar därfören försäljning av de kvarvarande statliga aktierna i dessaföretag och i en takt som ger statenmaximala intäkter. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Vår bedömning är att en sådanprivatisering av och skulle ge staten cirka 1miljard i intäkter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken,2. att beslutar godkänna Vänsterpartietsförslag till allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragen till kommunerna,4. att för /95 beslutar avslåregeringens förslag om utökad finansfullmakt med ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av ett eventuellt EU-medlemskap,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen avarbetsmarknadspolitiken,7. att beslutar enligt vad i motionen anförts omB 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för budgetåret1993/94,8. att avslår regeringens förslag att överföra från Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillfinansfullmakten,9. att avslår regeringens förslag att föra över1 från Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillKommunikationsdepartementet för investeringar i vägar,10. att avslår regeringens förslag att finansieranya regionalpolitiska åtgärder för med medelfrån Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,11. att avslår regeringens förslag att finansierakulturmiljövård för med medel frånArbetsmarknadspolitiska åtgärder,12. att avslår regeringens förslag att finansieraförstärkningen av Norrlandsfonden med medmedel från Arbetsmarknadspolitiska åtgärder,13. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /95 anvisar ett reservationsanslag på ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av ytterligarebudgetmedel,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetensutveckling,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stoppa uppsägningar ikommunsektorn,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapsarbeten,18. att godkänner att regeringen använderhögst av medlen under anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för informationsinsatserenligt vad i motionen anförts,19. att avslår regeringens förslag om förlängdakademikerpraktik,20. att beslutar att bidraget höjs till pertimme för att stimulera kompetensutveckling i företagen,21.