ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Bo245 · 1994-01-25 00:00:00 — 1989 räknade man med att cirka 800 000 människor iSverige arbetar vid bildskärmar. är säkert antaletbetydligt större.Man vet att skadliga effekter av bildskärmsexponeringbörjar bli alltmer uppenbara. Besvären kan bestå avhudbesvär, ögonbesvär, huvudvärk, yrsel, uttorkning avslemhinnor, ledbesvär m m och i de svårare fallen uppståröverkänslighet mot alla former av elektricitet. Till och medvanliga hushållsapparater och ledningar kan ge svårareaktioner.De som först drabbades satte inte alltid symptomen isamband med bildskärmen och eftersomskadeverkningarna ofta är diffusa sökte man andraförklaringar. Man märkte dock att besvären lindradesmarkant och även försvann vid längre tids vistelse ibildskärmsfria miljöer. Många enskilda människor hardrabbats hårt av dessa besvär och haft mycket svårt för attfå hjälp, eftersom samhället kanske inte alltid ställt upp påbegreppet elöverkänslighet/bildskärmssjuka. Många haräven fått utstå andra lidanden förutom de rent fysiska,nämligen sociala, psykiska och ekonomiska.Vad det är som orsakar skadorna är okänt. Känt ärdock att bildskärmar omges av flera olika typer av fält,elektrostatiska, elektriska pulserande och magnetiska fält.Tyvärr vet man mycket lite om vilka biologiska effekterdessa kan ha. Hur människokroppen påverkas finns ingensäker kunskap om.Bildskärmsskador är inte enbart ett svenskt problem.Liknande iakttagelser rapporteras från andra länder. I taktmed ökad bildskärmsanvändning kommer säkert allt störreuppmärksamhet internationellt att ägnas åt frågan under denärmaste åren.Det behövs intensiv forskning på detta område för atthitta behandlingsmetoder för dem som redan är drabbademen även forskning på vad som kan göras,produktutveckling o s v, för att människor inte ska drabbasav dessa besvär. , som ofta varit föregångare inomarbetarskyddet, bör kunna vara ledande i den utvecklingen.I bedrivs forskning om problemen kring deelektromagnetiska fälten vid , delvismed stöd av anslag från Arbetsmiljöfonden. Även de påområdet ansvariga myndigheterna har engagerat sig. En avdem, Arbetarskyddsstyrelsen (ASS), gjorde i början avsommaren -93 i samråd med en framställning tillregeringen om ytterligare finansiellt stöd till forskning omhälsoeffekter av lågfrekventa elektromagnetiska fält --elöverkänslighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel, genom omfördelning,ställs till förfogande så att intensiv forskning kan påbörjasinom området elöverkänslighet/ bildskärmssjuka samt atthitta behandlingsmetoder för dem som redan är drabbade.
mot · GH02Bo246 · 1994-01-25 00:00:00 — råder ett ansträngt läge påbyggarbetsmarknaden. Det finns på många orter ett stortantal tomma lägenheter och efterfrågan på nya lägenheterär synnerligen låg.Det finns dock vissa orter, där det finns både efterfråganav bostäder och fastighetsägare som vill bygga. I Torsbykommun finns en fastighetsägare som önskar uppföralägenheter. Han har i en tidigare etapp uppfört 11lägenheter. Alla dessa lägenheter är uthyrda och det finnsefterfrågan på flera.Samma fastighetsägare vill nu därför bygga ytterligare 7lägenheter. Till dessa lägenheter finns en kö på 30 personer.När första etappen uppfördes, planeradesvärmeförsörjningen att även omfatta de 7 lägenheterna.Fastighetsägaren har dimensionerat en miljöriktigvärmeförsörjning genom att ta ut bergrumsenergi från ettnärliggande berg.Fastighetsägaren har sökt lån enligt bestämmelseroch grävt s.k. Danellgropar. Såväl är positiva till uppförande av de 7lägenheterna.Problemet är dock att inget bottenlåneinstituttillhandahåller lån till de nu aktuella lägenheterna. Dettatrots att det finns hyresgäster och att upprättade kalkyleruppvisar en god lönsamhet.När det nu finns en byggherre som vill bygga lägenhetertill vilka det finns hyresgäster och där myndigheterna ärpositiva, är det högst otillfredsställande att projektet skafalla på finansieringen från bottenlåneinstituten.Regeringen bör därför vidta åtgärder så att erforderligfinansiering kan erhållas till sådan byggnation som ovanbeskrivits. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännaom behovet av åtgärder för att erhålla erforderligfinansiering av bostäder i enlighet med vad som i motionenanförts.
mot · GH02Bo247 · 1994-01-25 00:00:00 — ROT-åtgärder för kommunala byggnader kommer inte under innevarandebudgetår att nå de planerade volymerna avsysselsättningsskapande åtgärder. Det är därför angelägetatt snabbt vidtaga ytterligare åtgärder för att minska denöppna arbetslösheten.Byggarbetslösheten måste minska! Vi har inte råd attlåta av våra byggnadsarbetare gå arbetslösa ochvi har inte heller råd att förlora den kompetens och detkunnande som denna yrkeskår besitter. vet vi omatt det ute i våra kommuner finns ett stortupprustningsbehov av offentliga lokaler.Riksdagen har i flera omgångar beslutat om anslag tillROT-åtgärder för kommunala byggnader, först 800miljoner kronor (1992/93:FiU10) och sedan 500 miljonerkronor (1993/94:AU5). Vidare har beslutat omram för investeringsstöd till ombyggnad av äldrebostäder,dels (1992/93:BoU10), dels 100miljoner kronor (1993/94:AU5). Trots dessa kraftfullasatsningar fortsätter byggarbetslösheten att öka.Behovet av ytterligare insatser på dessa områden ärmycket stort, varför vi föreslår en tillfällig utökning avbidragsramarna för ROT-åtgärder till kommunalabyggnader med och ombyggnadsbidragtill äldrebostäder med . Medel för dennautökning bör tas från det överskott i 1993/budget somuppstår genom att inte når upp tillplanerad verksamhet.Samtidigt som vi genom denna åtgärd minskararbetslösheten stimulerar vi kommunerna att sätta igångreparation och ombyggnad av ibland ganska hårt nedslitnalokaler. Vi anser att det är angeläget att ta till vara denoutnyttjade arbetskrafts- och produktionskapaciteten föratt bevara värdet av gjorda investeringar.Tillkommande kostnader bör finansieras somsysselsättningsskapande åtgärder och då lämligen genomutnyttjande av eljest uppkommande reservationer inomarbetsmarknadsområdet, B 2. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en tillfällig utökning avramen för ROT-åtgärder till kommunala byggnader med200 ,2. att beslutar om en tillfällig utökning avramen för ombyggnadsbidrag till äldrebostäder med 50miljoner kronor.
mot · GH02Bo301 · 1994-01-25 00:00:00 — Läns- och landstingsindelningen i Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läns- och landstingsindelningeni .
mot · GH02Bo302 · 1994-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslås att länsstyrelsernaförstärks med för att inrätta nya tjänsterinom kulturmiljövården. Dessa skall dels utnyttjas som enallmän förstärkning av verksamheten mot bakgrund avdecentraliseringen av ärenden från ,dels utnyttjas för att kunna hantera anbud och upphandlingav arkeologiskt uppdrag.Enligt vår uppfattning är det inte rimligt att genomföradenna förstärkning just . Detta beror på det faktum attrelationerna inom kulturmiljövården mellanriksantikvarieämbetet och länsstyrelserna samtlänsmuseerna just nu är föremål för den s.k.museiutredningens arbete.Det är att föregripa nämnda utrednings resultat om enförstärkning genomförs redan nu -- utan att konsekvensernaoch samspelet inom kulturmiljövården är klarlagda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om förstärkning avresurserna med till kulturmiljövården vidlänsstyrelserna.
mot · GH02Bo303 · 1994-01-25 00:00:00 — De nuvarande länsgränserna skapades av AxelOxenstierna. Den lämpade sig väl för hästskjutsarnas ochde ridande kurirernas tid. är den föråldrad.Länsstyrelsernas roll uttunnas successivt och många av defrågor som hänvisats till denna nivå måste nu lösas ilänssamverkan. De statliga myndigheter som själva fåttutveckla sina regionala verksamheter utan att tvingas inunder länsstyrelserna (socialstyrelse, läkemedelsverk,vägverk m.fl.) väljer alla att inrikta sig på 5--7 regioner.Gränserna mellan dessa regioner överensstämmer aldrig.Detta innebär att den statliga regionalindelningenutvecklats till ett oöverskådligt lappverk till förfång för allasamverkanssträvanden mellan de statliga myndigheterna.För att undvika kaos är det nu hög tid att agera och skapaen modern statlig regionalindelning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till en ny statligregionalindelning.
mot · GH02Bo304 · 1994-01-25 00:00:00 — I när det är nödvändigt att noga pröva allaoffentliga utgifter måste den statliga verksamheten drivaseffektivt och med en ökande produktivitet. De statligamyndigheterna måste acceptera en begränsadresurstilldelning.Samtidigt måste myndigheterna fungera så att inteallmänheten, näringsliv, kommuner m fl drabbas av långahandläggningstider, sena svar, rättsosäkerhet och allmäntdålig servicenivå.För att klara rimliga mål på handläggningstider och övrigservice måste förvaltingsmedlen utnyttjas på ett optimaltsätt. Hänsyn måste vid medelsfördelningen tas tillförändringar i uppgifterna, både vad gäller nytillkommandeoch sådana som upphör. Just detta sker på ett i allmänhetbra sätt i budgetarbete.Däremot är det lite si och så med hänsynstagande till enannan viktig förändringsfaktor, nämligenbefolkningsförändringar och förändring i ärendebelastningmed anledning därav. Detta förhållande är markant när detgäller länsstyrelserna, vars verksamhet i betydande delar ärtydligt befolkningsrelaterad. Befolkningsförändringarmåste därför beaktas vid fördelning av förvaltningsmedeltill länsstyrelserna. (Det ter sig egendomligt att staten närden fördelar statsbidrag till kommunerna använder sig avett system som strikt tar hänsyn till antalet invånare medanden vid fördelning av anslag till befolkningsrelaterad statligverksamhet tenderar att bortse från de nya förutsättningarsom uppstått genom stora befolkningsförändringar. )För exempelvis i län innebär desenaste årens kraftiga befolkningsökning i länet att detbefolkningsrelaterade underlaget för arbetehar ökat avsevärt.För att åskådliggöra detta kan följande siffor från ettantal näraliggande län vara av intresse:LänFolkmängd 31 decRamanslag per invånare 1990199391/9294/95 (f)C269'283'202207D256'259'215223T273'276'221235U258'261'224238I ett läge då allmänna förstärkningar avmyndighetsanslagen inte kan göras måste en vissresursanpassning genomföras så att tillgängliga medelfördelas rättvist mellan berörda myndigheter. I svar på entidigare motion där vi föreslog en automatiskt verkandefördelningsnyckel för befolkningsförändringar för de anslagsom kan sägas vara befolkningsrelaterade ansåg utskottetatt det vid den normala budgethanteringenm togs bl abefolkningshänsyn. Även om detta i någon måm skett påsenare år (något annat vore väl dock orimligt) är detuppenbart att den relativa medelsfördelningen till Uppsalalän ingalunda följt länets befolkningsexpansion.Länsstyrelsen i har i sin verksamhet prioriteratkontakterna med allmänheten och handläggningen avärenden. Det kan dock inte vara rimligt att servicenivån ijust län kan komma att sänkas i relation till andralän på grund av att länet växer i befolkning. En bättreanpassning av resursfördelning än måste därför skeoch bland annat i län tilldelas enstörre andel av det totala länsstyrelseanslaget än vad somhittills skett.Detta bör beaktas av regeringen redan inför den slutligafördelningen av medlen för nästa budgetår och särskilt införbudgetarbetet för /96. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen avlänsstyrelseanslaget.
mot · GH02Bo306 · 1994-01-25 00:00:00 — Militära befälsövningar på regional nivå Det har framkommit att systemet för tilldelning av medelför länsstyrelsernas medverkan i medförsvarsområdesbefälhavarna gemensammaledningsövningar har lagts om i förhållande till tidigare.Tidigare har öronmärkta medel tilldelats efteranslagsframställan från respektive länsstyrelse. Underlagför dessa framställningar har utgjorts av entotalförsvarsgemensam femårig plan som rullas årligen.Det har framkommit att alla länsstyrelser kommer attårligen tilldelas en summa pengar (schablonbelopp), likaför alla.Att utan förvarning göra ett sådant systemskifte kaninnebära att ett stort antal planerade ledningsövningar denärmaste åren måste inställas. Eftersomförsvarsområdesbefälhavaren likaså avsätter medel fördessa gemensamma övningar och inte har fått reda påförändringarna, försvåras verksamheten ytterligare.Förhållanden inom de olika länen medför också attövningsverksamheten måste bedrivas på olika sätt, vilketmedför kraftiga variationer i medelsbehovet för de olikalänen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av medel förledningsövningar med försvarsområdesbefälhavarna.
mot · GH02Bo307 · 1994-01-25 00:00:00 — Länens namn kan sägas vara fastslagna i författningen1991:1782, där regeringen tillkännagivit länens indelning ikommuner. Beteckningen anges förDalarna.Självfallet bör länen själva få bestämma sitt namn.Statsmakternas intresse ligger endast i att det ska finnas enentydig beteckning, så att inga missförstånd uppstår.Länsstyrelsen i önskar ändra länetsnamn till . Denna önskan bör bifallas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om namnet .
mot · GH02Bo403 · 1994-01-25 00:00:00 — Skogen är en av våra viktigaste naturresurser, och det ärav stort nationellt intresse att denna resurs tas tillvara påbästa möjliga sätt. Statens bidrag till kostnaderna föromarrondering i starkt ägosplittrade områden är ett uttryckför detta synsätt. Den allmänna uppfattningen har varit atten god arrondering är en förutsättning för ett rationelltskogsbruk liksom att skogsråvaran avverkas och kommermarknaden till del.Jämförande studier visar att det inte finns några entydigabevis för att ägosplittrad skogsmark har en oförsvarligt lågavverkningsgrad. Detta framgår av Skogsvårdsstyrelsensyttrande till fastighetsdomstolen och av Dalarnasforskningsråds rapport där det konstateras att virkesuttageti kommun -- som är starkt ägosplittrad -- inte ärnämnvärt lägre än på andra håll. Snarare tycks det som omde ägosplittrade markerna fungerar som en råvarureserv:eftersom inkomsterna från skogsinnehavet inte är av vitalbetydelse för innehavarnas försörjning styrsavverkningarna mera av konjunkturen och rådandeskogspriser.Vi motionärer ifrågasätter inte att det långsiktigt kanfinnas ett statligt intresse av att skogsmarken är välarronderad men anser inte att statsmakterna skall forcerafram arronderingsåtgärder. Nuvarande regler innebär att enman/kvinna en röst inte gäller när myndigheterna skall taställning till om en omarrondering skall genomföras. Ipraktiken gäller samma synsätt som fanns i den gamlagraderade röstskalan -- stort innehav ger stort röstetal.Detta är inte förenligt med dagens syn på demokrati.Det är därför angeläget att söka ingångar tillomarrondering i former som kan upplevas somdemokratiska, och inte som penningmakt och statsmakt ioskön förening mot småfolkets intressen ochrättsuppfattning.Regeringen bör därför låta utreda nya och bättre formerför omarrondering som kan upplevas som demokratiska ochlångsiktigt riktiga.Trots statsbidraget är kostnaden för den enskilde föromarrondering ganska betydande. Enligt gällande regler ärinte omarronderingskostnaden avdragsgill. Det innebär attmånga ser sig tvingade att avverka skog för att finansieraegenavgiften. Avverkningstrycket skulle minska omavdragsrätt infördes. Denna möjlighet bör därför prövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt av regeringen begär en utredning avfastighetsbildningslagen och skatteavdragsreglerna för attåstadkomma de förutsättningar för omarrondering somanförts i motionen.
mot · GH02Bo407 · 1994-01-25 00:00:00 — fastslog i betänkandet 1990/91:JoU26 attjordförvärvslagen (1979:230) inte varit något effektivtinstrument för att nå uppställda mål inomjordbrukspolitiken. Vidare anfördes ''att regler sombegränsar lantbrukarnas frihet vid överlåtelse av mark sålångt möjligt bör utmönstras ur lagstiftningen''.Bestämmelserna angående jordbrukets ochskogsbrukets rationalisering utmönstrades ur lagstiftningenutom i starkt ägosplittrade områden.Trots att utmönstraderationaliseringsaspekten i jordförvärvslagen kvarhöllskontrollfunktionen vid förvärv i vissa -- starktägosplittrade -- områden.Vid försäljning eller överlåtelse av fastigheter utsättsvissa områden för myndighetskontroll, medan andralikvärdiga inom ett annat område inte utsätts för kontroll.Detta strider mot principen om likabehandling.Enskilt ägande av mark är en tillgång som kan behövarealiseras . När det gäller en sådantillgång, i områden med myndighetskontroll, är värdetmycket osäkert beroende på om myndigheten tillåterförsäljning eller inte.Äganderättens värde urholkas genom den särbehandlingsom jordförvärvslagen medger i områden medägosplittring.Jordförvärvslagens undantagsbestämmelse bör snarastutmönstras ur jordförvärvslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utmönstraundantagsbestämmelsen för ägosplittrade områden ijordförvärvslagen.
mot · GH02Bo410 · 1994-01-25 00:00:00 — har dubbla roller i . Delsfungerar verket som myndighet, dels är man konsult. Dettager lantmäteriet en märklig särställning på marknaden. kan man i en första fas uppträda sommarkvärderare för att i nästa fas uppträda som myndighetoch då fastställa den värdering man själv gjort.Denna dubbelroll leder till tveksamheter. Genom attmånga uppfattar det som att konsultdelen är obligatorisktknuten till lantmäteriet innebär detta enkonkurrensbegränsning gentemot andra konsultbolag ochger lantmäteriet orättmätiga fördelar. Dessutom kommer julantmäteriverket som myndighet att själv bedöma sitt egetkonsultarbete. Lantmäteriet borde av ovan nämnda skälenbart syssla med att vara myndighet. En myndighet börinte syssla med att bedöma sig själv eller att konkurrera påvillkor som inte upplevs likvärdiga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att enbart börverka som myndighet.
mot · GH02Bo411 · 1994-01-25 00:00:00 — Villor, kedjehus och radhus kan hyras, ägas eller köpassom bostadsrätt. Lägenheter däremot finns bara somhyresrätter och bostadsrätter. Ägarlägenheter existerar intei vårt land.Ägarlägenheter finns i sedan fyrtio år tillbakaoch i . Projekt förägarlägenheter har funnits i , men myndigheternahar sagt nej. Dispens har ej beviljats. Riksdag och regeringbör därför göra denna upplåtelseform möjlig.Den ägda lägenheten innebär lagfart och belåningsrätt,men också en flexibilitet som ger ägaren stora fördelar. Mankan göra en egen arbetsinsats. Man kan kombinera ägandetav lägenhet och lokal i samma hus och man kan sälja denena och behålla den andra.Det är inte komplicerat att introducera ägarlägenheten.Ingen gällande lagstiftning behöver förändras. Det behövsdäremot en ny lag om lägenhetsrätt.En ägarlägenhet har en andel i tomten, ska kunna fåregisterbeteckning, lagfart och kunna belånas. Engemensam samfällighet kan administreras av en förening avlägenhetsägare. Förutom tomten kan husets stomme, hiss-schakt, och trappor höra till samfälligheten. Vidare kan enlägenhetsandel läggas ut i flera skiften för t.ex. vindskontoreller källarutrymmen. Det är dessa saker som skall reglerasi en ny lag.Möjligheten att äga sin lägenhet har diskuterats i åratal.Det är nu dags att släppa fram denna upplåtelseform på densvenska bostadsmarknaden. bör därför hosregeringen begära en lag om lägenhetsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en lag omlägenhetsrätt.
mot · GH02Bo412 · 1994-01-25 00:00:00 — Hur man trivs och hur man upplever bostaden -- dvs. sitthem -- är av stor vikt för alla. Bostadskostnaden utgör ocksåen allt större post i hushållens ekonomi. talas detmycket om att vi måste sänka vår boendestandard. Dettatrots att vi tillbringar mer och mer tid hemma och attfamiljens barn på grund av ekonomiska skäl tvingas bo kvarlängre i föräldrahemmet. Det är t.o.m. vanligt att utflyttadeungdomar flyttar tillbaka hem till sina föräldrar igen.Ändå är det ett fastlagt begrepp att alla skall hamöjlighet att bo med en tillfredsställandeutrymmesstandard i väl fungerande bostäder i en god miljö.Under de senaste åren har ett bostadspolitisktsystemskifte skett. Avreglering och marknadsanpassningbeskrivs som kännetecknande för systemskiftet meneffekterna för de boende är allt högre kostnader, på siktsämre standard och minskade möjligheter för samhället attpåverka bostadsmarknaden.I dag har många av de regler och föreskrifter som gällerbostadens utformning försvunnit. Plan- och Bygglagenskrav på att byggnader skall vara lämpliga för sitt ändamåloch ge möjlighet till trevnad, god hygien, en godarbetsmiljö och ett tillfredsställande inomhusklimat föreslåsi förslaget till ny lagstiftning helt utgå.Förändringarna har inte inneburit några förenklingar förden som står i begrepp att välja bostad. Det är det mångaolika faktorer som skall vägas in, som t.ex.: Lägenhetensstorlek och antal rum. Utrustning ikök och hygienutrymmen. Förvaringsmöjligheter.Slitage/renoveringsbehov. Belägenhet med hänsyn till avstånd tillarbete, skolor, kommunikationer m.m. Ekonomi.Vad får man för sin boendekostnad och vad har man rättatt förvänta sig för de pengar som man betalar?Många av de varor som hushållen inhandlar ärVDN-märkta för att ge konsumenten nödvändiginformation. Inte alla -- men många -- av bostadenskomponenter skulle kunna få en motsvarande märkning föratt underlätta för människor som står i begrepp att väljabostad. Bostadens utrustning, förvaringsmöjligheter,inomhusklimat, standard, renoveringsbehov ochbelägenhet är exempel på sådant som relativt enkelt skulekunna inpassas i ett VDN-märkningssystem.VDN-märkning av bostäderna är en viktigangelägenhet med tanke på att samhällets möjligheter attställa krav så drastiskt har förändrats till ett minimum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om VDN-märkning av bostäder.
mot · GH02Bo413 · 1994-01-25 00:00:00 — Bruksvärdessystemet motverkar segregationDet svenska bruksvärdessystemet är unikt. Det är ocksånästan lika effektivt som internationellt unikt.Bruksvärdessystemet innebär bl.a. att hyror ska sättas likaför lika lägenheter och att den generella hyresnivån skabaseras på hyresnivån i allmännyttans bostäder.Detta har medfört en utjämning av bostadskostnadernamellan olika bostadsområden och olika upplåtelseformervilket bidragit till att utjämna skillnaderna i boendet.Ett flertal europeiska länder studerar nu Sverigesbruksvärdessystem för att kunna införa liknande system.Det framstår då som märkligt att vidtaråtgärder för att avskaffa bruksvärdessystemet.Bruksvärdessystemet skall utvecklas, inte avvecklas.Vänsterpartiet anser att alla effektiva metoder och medelskall användas för att motverka den ökande segregationen.SABO-företagen har visat i studier hur systemet bl.a.kan kompletteras med bedömningar av en lägenhets allaegenskaper vid hyresförhandlingar. Regeringen bör få iuppdrag att återkomma med förslag om hurbruksvärdessystemet skall utvecklas.Om det sker kan förbli ett föredöme ochstudieobjekt för länder som vill skapa en rättvisarebostadsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den återkommermed förslag om hur bruksvärdessystemet skall utvecklas.