mot · GH02A468 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi tycker är ett fint län att verka och bo i. Somen del av det som ibland kallas , iblandMälardalregionen, bör med de rätta nationellasatsningarna på regionen och av innevånarna själva ha storautvecklingsmöjligheter. I denna motion vill vi beskriva såvälproblemen som möjligheterna.Vi upplever i , i likhet med många andra län,den värsta arbetslöshetssituationen . När vii talade om katastrofsiffror, lågarbetslösheten i mellan fyra och fem procent.1989 var arbetslösheten i länet en procent.I dag saknar av länets innevånarearbete. Det innebär att drygt 22 400 människor upplever envardag där de inte längre får delta i den gemenskap somarbetslivet utgör. Våra farhågor i vår länsmotion förra åretom att ytterligare nästan 5 000 sörmlänningar riskerade atthamna utanför arbetsmarknaden har tyvärr besannats.Under det år som förflutit har gruppen av sörmlänningarsom saknar fotfäste på arbetsmarknaden ökat med drygt 3600.Trots en stark satsning på åtgärder riktade motungdomsgrupperna har arbetslösheten ökat kraftigt särskiltbland åldersgruppen 20--. Och med den passivaacceptans som regeringen visar kommer dessa siffror att ökaytterligare.Efterfrågan på arbetskraft har visat en viss uppgång frånden katastrofalt låga nivån . I huvudsakär det industrin som stått för den uppgången. hardock varslen från den offentliga sektorn mer än fördubblatsvilket innebär att det totala antalet arbetslösa fortsätter attligga på en mycket hög nivå.Ett annat problem som inger stor oro ärlångtidsarbetslösheten. Mer än var tredje arbetslös ärlångtidsarbetslös. Många av dessa kommer fråntillverkningsindustrin där företagen har lagts ner.Under de senaste åren har tappat drygt 17 000industriarbetstillfällen. Mellan 8 000 och 9 000 av dessa harförsvunnit p.g.a. att företaget avvecklats.Strukturomvandlingen inom industrin gör att dessa företagej återkommer vid en konjunkturuppgång.Detta förhållande gör att vi i länet får räkna medkvardröjande arbetslöshet efter en konjunkturuppgång. Ettförhållande som talar för att länet bör tilldelas extraresurser för utbildning och kompetenshöjning.Till detta skall även läggas den omställning av detsörmländska jordbruket som är i full färd att genomföras.Sörmland är det län som procentuellt sett ställer om denstörsta andelen jordbruksmark. Detta kommer också att fåsin betydelse för näringslivsstrukturen totalt sett.Industriell utvecklingAv de knappt 125 000 sysselsatta i arbetarnästan 30 000 inom industrin. Det innebär enindustrisysselsättning på , vilket skall jämförasmed rikets och genomsnittet i Mälardalensom ligger på 17 procent.Eskilstuna, och är orter som ärstarkt beroende av industrin. I är det främstVME med ca 1 800, /-- ochAssa med sammanlagt 1 100 anställda. I finnsScania, och med tillsammans ca 2 000anställda. I sysselsätter ca 2 500 anställdaoch är därmed länets största industriarbetsplats. Läggerman härtill den betydelse dessa industrier har förunderleverantörer och serviceföretag av olika slag, ärberoendet mycket tydligt.Det är ingen överdrift att påstå att dessa storföretag ärryggraden i sörmländskt näringsliv. Många småföretag ståroch faller med dessa koncerners närvaro. Oron är därförmycket stor på dessa orter när det ryktas om neddragningaroch flyttning av verksamhet.Det är oerhört viktigt för utveckling attförutsättningar skapas för att dessa viktiga företag kanfinnas kvar i länet. Med hänsyn till sysselsättningsläget ochSörmlands näringslivsstruktur måste aktivaarbetsmarknadsåtgärder sättas in för att undvika en fortsattnedgång i antal arbetstillfällen. Hit räknas i första handkompetenshöjning för den nu anställda personalen.Arbetslöshet kostarArbetsmarknadsinsatserna i länet beräknas under1993/94 kosta samhället . Tilldetta skall läggas kostnaderna för det kontantaarbetsmarknadsstödet som okt. -92 tillsept. -93 uppgick till 1 miljard . Det finnssåledes resurser att omsätta till kraftfulla insatser för detsörmländska näringslivets utveckling.En politik som tar fasta på att öka investeringarna iSverige, såsom den beskrivs i det socialdemokratiskabudgetalternativet, skulle betyda mycket för attåstadkomma en tillväxt och ökad sysselsättning också iSörmland.ByggandeMer än var fjärde byggnadsarbetare är arbetslös.30 000 är öppet arbetslösa. Ytterligare 20 000 sysselsättesi olika arbetsmarknadsåtgärder. Sammanlagt är mer än 35procent av byggarbetarkåren utanför den ordinariearbetsmarknaden. I länet ligger vi någonprocentenhet över riksgenomsnittet.Det redan låga byggandet förutspår regeringen ifinansplanen skall minska till hälften under 1994.Ryckigheten i regeringens bygg- och bostadspolitik har varitförödande för byggnadsinvesteringarna.Byggandet som en motor i samhällsekonomin har varitett genomgående tema i den socialdemokratiska politiken.I årets partimotion pekar vi socialdemokrater på de storabehov av upprustning av offentliga lokaler som fortfarandefinns och som skulle kunna betyda mycket förbyggsysselsättningen.Längre fram i denna motion beskriver vi ocksåangelägna satsningar inom kultursektorn och påinfrastrukturen som också skulle ha betydelse förbyggsysselsättningen.Utbildning och forskningI förra årets motion pekade vi på det faktum att utbudetför högskoleutbildning är dåligt i . Intresset förhögre utbildning är generellt sett lågt i länet och deungdomar som vill satsa på högre utbildning stannar inte ilänet. Volymen och tillgängligheten på fler platser i länetmåste ökas. Målsättningen bör vara att både Västmanlandoch skall kunna få egna slagkraftiga högskolor.En breddning av högskolans verksamhet skulle öka dessamöjligheter.Vid i drivs sedanhösten 1992 , , somstöds ekonomiskt av länsstyrelserna i ochVästmanland samt kommun.Syftet är att ta del i omprövningen av välfärdsarbetet ochvara med och påverka och utveckla former och innehåll förframtiden. Verksamheten går ut på att ta fram kunskapkring välfärdsarbetet i och . CFVvill skapa en dialog med organisationer, kommuner, företagoch enskilda. Man initierar och bedriver forskning i egenregi och tillsammans med andra forskningsinstitutioner.Forskningen sker i nära samarbete med de människor somberörs, lokala intressenter blir ''medforskare''.CFV:s ambitioner är att forskningen skall koncentrerastill frågor som är viktiga för en region och dess framtid.Genom bl.a. nätverkssamlingar, seminarier ochutvecklingsarbete växer bilden av välfärdens ochvälfärdsarbetets styrka och brister fram, parallellt medmöjliga handlingsvägar inför morgondagen.På uppdrag av länsstyrelserna i ochVästmanland pågår ett projekt att i studeramöjligheten att i starta en internationellforskarby rörande välfärdsforskning.Kommunstyrelsen i har tagit initiativet till attta fram ett förslag att inrätta ett internationellt centrum förvälfärdsforskning på nordisk bas. ochTromsö Universitet är intresserade av att deltaga i ett sådantcentrum. /ska ett slutligt förslagtas fram. Förhoppningar finns om intresse även frånUniversitetet i . I förslaget finns också en tankepå att etablera ett forum för humanism och välfärd isamarbete med i . Detta forum ärtänkt att vara en mötesplats där olika professioner kanmötas och diskutera välfärd och välfärdsarbete.I pågår således en i internationelltperspektiv intressant och spännande utveckling rörandevälfärdsarbetet och välfärdsforskningen. Till detta kommeruppdraget att förverkliga idéerna om ett internationelltforskarcentrum samt tanken om bildandet av ett forum förhumanism och välfärd. Denna utveckling är av betydelsebåde för regionen och landet. Vi menar att detta arbeteskall knytas till genom att CFV bliren del av eller en institution inom högskolan. Härigenomökar också högskolans bredd och konkurrenskraft.Även inom teknikforskningen finns viktiga områden påolika sätt förankrade i . Energi, läkemedel,teknisk information och metallurgi är några exempel. Vi villhär särskilt peka på Studsviks potential som ett framtidaenergitekniskt centrum i landet.En koppling mellan den grundläggande metallurgiskaforskningen och stålproduktionen hos i ärytterligare ett exempel på de möjligheter kanerbjuda.KommunikationerSörmland har en stor utvecklingspotential med sintillhörighet till och med sitt läge vidÖstersjön. En nyckelfråga för utveckling ärdärför kommunikationerna.Via hamn, som är djupastehamn, når man södra med och Tysklandsamt våra närmsta grannar och . Enfärjeförbindelse till skulle kunna vara ett mycketbra alternativ för Gotlandsresenärerna på grund av de bravägkommunikationerna till och om något åräven till har stor betydelse förtransport av förädlade industriprodukter och skulle ocksåkunna serva södra med passagerarflyg.Av stor betydelse är också att telekommunikationernabyggs ut och blir av sådan standard att även datanätet inomSverige kan utnyttjas.Vi kan konstatera att beslut ominfrastruktursatsningar har lett till att vägnätet genom länetär på väg att förbättras genom satsningarna på och E4 samt väg 57. I riksdagsbeslutet pekades ''Rätalinjen'' ut som en del av nationella stamvägnätet med godatrafikpolitiska effekter och därvid fastslogs att förbiledenvid är angelägen att ordna.Det är ett nationellt intresse att hela det stråk som ''Rätalinjen'' innebär snabbt kan byggas ut enligt det förslag somtagits fram. Därigenom skulle trafiken i ett så tidigt skedesom möjligt kunna dra nytta av den vägförkortning som kanerhållas i den del av stråket som går söder om . ''Räta linjen'' avlastar också Stockholmsregionenbetydande trafikmängder om vägstandarden förbättras. Ensådan avlastning är av stor betydelse för bådetrafiksäkerheten och framför allt för den hårt belastademiljön i Stockholmstrakten.För att klara den regionala vägtrafiken är det ocksåangeläget att vägarna Rv 53 mellan Nyköping-Eskilstunasamt Rv 52 mellan och byggs ut acceptabel vägstandard inom en snar framtid.Den upprustning av järnvägen som påbörjats betydermycket. är nu under uppbyggnad menminst lika viktigt är att Nyköpingslänken påbörjas ochgenomförs snabbare än som anges i stomnätsplanen.Trafikutskottet uttalade i bet. 1992/93:35 attNyköpingslänken är ett strategiskt viktigt framtidsprojekt.Förutom de stora positiva effekter Nyköpingslänken ger förden interregionala tågtrafiken är Nyköpingslänken av storbetydelse för det regionala resandet. Det är också viktigt attdet befintliga spåret kan åtgärdas med hastighetshöjandeåtgärder redan nu för att ge kortare restider fram till dessatt Nyköpingslänken är utbyggd i sin helhet.TGOJ-banan mellan och , medOxelösunds hamn som en viktig del, är ett diagonalt stråksom kan få stor betydelse om banan rustas. Godstrafiken pådenna bana kan utvecklas ytterligare och få en viktig roll närmöjligheterna på sträckan --blirbegränsade. Standarden måste även förbättras så att denframtida persontrafiken på banan kan säkerställas.KulturMedan kommuner och landsting genom årengjort stora satsningar för att öka kulturutbudet i länet harde statliga satsningarna varit sparsamma. Vi harförhoppning om att utvecklingen av de sörmländskakulturskatterna skall dra till sig ett nationelltintresse.Vi har tidigare i motioner till pekat påBarnkulturcentrum i som en unik institution. TillBarnkulturcentrum är också knutet Svenskt Barnbildarkivsom samlar barns teckningar och målningar för forskningoch studier om barn. Med sina över 600 000 objekt från 1860och framåt är det unikt i och ett av de störstai världen. Det måste vara ett nationellt intresse att detta fårutvecklas.Barnkulturcentrum har utvidgat sinverksamhet till att täcka ett större geografiskt område. Detfinns goda förutsättningar att skapa ett centrum förfortbildning, pedagogisk utveckling och stimulans förförskola/ skola i hela . Samarbete med dettidigare omnämnda inletts. I den socialdemokratiska kultursatsningen ärbarnkulturen en viktig ingrediens och därmed bör det finnasutrymme för att slå vakt om Barnkulturcentrum ochbildarkivet i Eskilstuna.Vi pekade också i förra årets motion på de storakulturhistoriska kvaliteterna i Gård och Muséer.Julitas agrar- och kulturhistoriska betydelse är oomtvistadoch det finns ett självklart nationellt intresse för denfortsatta utvecklingen. Vi noterar att tilldelats 1miljon i det socialdemokratiska budgetalternativet.Tanken på ett Grafikens Hus har funnits hos engrupp konstnärer och olika lösningar har diskuterats.Mariefred har visat sig vara det intressantastealternativet. Man har fastnat för det centrala läget iMälarregionen, den kulturhistoriska miljön, de mångainternationella besökarna vid m.m. Planerna attanvända en del av Kungsladugårdens byggnadersammanfaller dessutom med ett nationellt intresse attbevara och hitta en värdig användning för dessa.Grafiken spelar en viktig roll i svensktkonstliv och har internationellt en stark position pådetta område. Grafiska Sällskapet bildades ocharrangerar utställningar runt om i landet. Praktiskamöjligheter till kontinuerliga grafikutställningar av någonstörre omfattning har emellertid inte funnits. Förutomutrymme för utställningar skall Grafikens Hus också kunnaerbjuda verkstäder där konstnärer kan arbeta och därallmänheten kan få se hur grafik skapas. Man hoppas ävenkunna arrangera kursverksamhet, föreläsningar ochfilmvisningar.Finansieringen av projektet bygger på privata satsningaroch sponsorer. En viss samhällelig insats förväntas dock,inte minst med tanke på att stat och kommun torde ha ettintresse i de anrika byggnadernas framtida användning.Kungsladugården förvaltas av . Enmöjlighet för staten att bidraga skulle enligt vår meningkunna vara att hjälper till medprojekteringen.I förra årets motion tog vi upp frågan om restaureringav , ett av landets finaste Tessinslott. Det ärglädjande att detta arbete kunde påbörjas våren -93. Tillsjälva restaureringsarbetet har också lagts ett annat syfte,nämligen att vidareutbilda hantverkare inom förbyggnadsvården viktiga områden.Pågående etapp varar till och finansieras f.n.genom att står för baskostnaderna,medan ALU bekostar lönerna. För kommande etapperdiskuteras andra lösningar. ALU kan kombineras medstudiebidrag, och utbildningsplatser kan erbjudas bådeenskilda och företag.Det är utomordentligt angeläget att det som sålyckosamt har påbörjats vid får fortsätta.Projektet har ju också rönt ett stort massmedialt intresse.Kvalificerad byggnadsvård kräver stor hantverksskicklighetoch det för hantverkskunnandet vidare.Både Grafikens Hus och en fortsättning vid Mälsåkersammanfaller väl med idén om arbetsmarknadsinsatser påkulturområdet som presenteras i socialdemokraternasmotioner till årets riksdag. Tanken är att tillvarata inte barade arbetslösa byggnadsarbetarnas kapacitet utan ocksåarkitekters och andra teknikers på byggområdet.Tre kommuner i : , ochOxelösund, samarbetar kring idén om ettÖstersjöcentrum. Tanken är att ta tillvara och åskådliggöraresultaten av universitets forskning vid Studsvikoch Askölaboratoriet. Genom att här också samlakunskaper från forskningen på andra håll skulle man kunnafå en samlad kunskap kring miljö- och livsbetingelser förÖstersjön. Världsnaturfonden har också visat stort intresse.Tanken är att man genom en besöksanläggning skulle kunnaförmedla den samlade nationella och internationellakunskapen till allmänhet, skolor, forskare, miljövårdareoch andra intresserade. För att kunna förverkliga dettatorde det vid sidan om forsknings- och miljöanslag blinödvändigt med en kultursatsning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningen i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och forskning iSörmland,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationer iSörmland,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kultursatsningar i Sörmland.3