mot · GH02K13 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:114 Grundlagsändringar inför svenskt medlemskap i unionen Medlemskapsförhandlingarna är ointressantaDe grundlagsförslag som läggs fram i denna propositiongör det möjligt för att lämna ifrån sigbeslutandemakten till Europeiska unionen. Det är märkligtatt förslagen inte väcker en stor debatt! I stället riktasuppmärksamheten på regeringens förhandlingar med EUsmedlemsländer, som rör oväsentligheter i jämförelse medgrundlagsändringen.Det stod redan från början klart att , till skillnadfrån och , inte genomförhandlingarna får några permanenta undantag frånEG/EUs lagar och organisationsformer. Det eftersträvasinte heller.Sveriges suveränitet försvaras inte av våra förhandlare.De har förklarat sig villiga att fullt ut acceptera allabestämmelser i , EUs grundlag.Sverige sägs t ex vara villigt att ge upp rätten till ensjälvständig utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik (Avd.V, art. J.1). Vi ställer vår ekonomiska politik under kontroll och kan få betala böter om vi intelyder (Avd. VI, art. 103 och 104, vilka återges som enändring på sid 187 i , ''Europeiskafördrag'', Publica). En nära samordning med andramedlemsländers ekonomiska politik, en öppenmarknadsekonomi och fri konkurrens grundlagsfästs. (Avdelning II, artikel G.3a). Förhandlarna accepterar attSverige inte längre får driva en egen handels-, jordbruks-,fiske-, transport-, miljö- eller konkurrenspolitik.Konkurrenspolitiken rör t ex kooperativ samverkan,narkotika och alkoholpolitiken och den offentligaupphandlingen. (Avdelning II, artikel G.3).Blir vi medlemmar skulle EUs lagar ta över svensk laginom de områden EU har bestämt. skulle därmedge upp väsentliga delar av sin suveränitet. Självfallet bordedebatten handla om dessa genomgripande förändringar!I jämförelse med detta är de förhandlingar som nubedrivs med EUs medlemsstater betydelselösa. Vi kan fårätt till övergångsbestämmelser när det gäller t exkemikalier och asbest. Några permanenta undantag,förutom rätten att snusa, blir det svårt att åstadkomma. väl medlemmar i unionen bestämmer andra över vad somgäller i . När vi förhandlar om stöd från EUsregionala fonder, rör det sig om att få tillbaka en mindre delav de ca svenska staten skullebetala EU, men på EUs villkor och till dem EU bestämmer.Sverige kommer att betala mest i EU per person. Det ärmärkligt att detta kan ses som en framgång förförhandlingarna. Vore det inte bättre att aldrig lämna ifrånsig dessa pengar och att vi själva bestämde över hur de skaanvändas?Som fri nation kan vi fortsätta vårt mångåriga, öppnasamarbete med EG/EU till ömsesidig belåtenhet. Vi kanockså ta egna initiativ till överläggningar med EU. Är vi enmedlemsstat måste vi först förmå attväcka förslagen. Vi har alltså större möjligheter att påverkai internationella frågor som rör vårt land om vi fortsättervara en suverän stat än som medlemsstat.DimridåerOlof m fl ville i grundlagsförslaget SOU 1993:14,införa en ''plattläggningsparagraf'', 10 § i 1 kap.Regeringsformen, som tydligt skulle beskriva vad det ärfråga om. Om vi går med i EU gäller det EU bestämmer''utan hinder av vad som föreskrives i grundlag eller annanlag''. EUs lagar skulle alltså göra våra lagar ogiltiga. Dettaförslag väckte uppmärksamhet och häftig kritik. Då tillsattestatsministern en grupp i för att snabbt tafram en PM, som inte ändrade förslag i sak, baragjorde grundlagsändringen svårare att förstå. Regeringenbaserar nu föreliggande proposition på detta luddigaförslag, där det inte framgår lika tydligt att ett medlemskapinnebär att skulle upphöra att vara ett fritt land medrätt att själv bestämma över vilka lagar och regler som gälleri landet.DemokratiI nuvarande grundlag heter det att all offentlig makt iSverige utgår från folket, att denna makt utövas underlagarna, att är folkets främsta företrädare och attriksdagen ensam stiftar lag. Blir vi medlemmar i kaninte folket längre bestämma vilka som ska stifta lagarna.Under rubriken ''All makt utgår från ''konstaterar ''Från Riksdag & Departement'' 1993:39 attdessa grundlagsändringar innebär att hela den existerandeEG-rätten kan tas in i svensk rätt i samband med att Sverigeblir medlem av den Europeiska unionen. Om och närriksdagen överlåter beslutanderätten till Europeiskaunionen finns inga lagliga möjligheter att ta tillbaka den.Europeiska unionens lagar kommer därmed i praktiken attgälla före svenska lagar.Inte minst denna automatik är ofta förbisedd. Svenskajurister och ämbetsmän vid de statliga myndigheternakommer, sin goda vana trogen, att tillämpa de lagar somriksdagen bestämt ska gälla. Har en gång lämnatifrån sig beslutanderätten, i demokratisk ordning, efterfolkomröstning dessutom, kommer ämbetsmännen att följade herrar som beslutat ska ta över lagstiftandet.Det finns ingen utträdesparagraf som kommandegenerationers riksdagsmän kan åberopa.De här föreslagna grundlagsändringarna måste avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:114.