mot · GI02U12 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Narkotikaskyddet vid ett svenskt medlemskap iEuropeiska unionenSverige bedriver en restriktivnarkotikapolitik. Politiken bygger på såväl utbuds- somefterfrågebekämpning. och polis har nyckelroller närdet gäller att minska utbudet av narkotika i vårt land.Polisen har även, tillsammans med de socialamyndigheterna, föreningar, skolor, näringslivet och socialtinriktade organisationer huvudansvaret för att försökaminska efterfrågan.Inom EU är narkotikapolitiken i huvudsak avmellanstatlig karaktär. Medlemsländerna har följaktligeningen enhetlig hållning till narkotikan. Genom fördragetom Europeiska unionen har dock bekämpningen avnarkotikamissbruk (artikel 129) tagits upp som en fråga av''allmänt intresse''.Vid ett medlemskap skall , fullt ut, anslutas tillden inre marknadens fria rörlighet för varor, tjänster,kapital och personer. I propositionen föreslås också att defördrag, rättsakter, avtal och andra beslut som före Sverigesanslutning till Europeiska unionen har antagits avEuropeiska gemenskaperna, skall gälla här i landet.Den inre marknadens och de tidigare beslutadefördragens inverkan på svensk narkotikapolitik, behandlasingående i propositionen. I texten betonas vikten av enfortsatt och stärkt efterfrågedämpning av narkotika iSverige och understryks betydelsen av tullens och polisensutbudsdämpande kontroller vid såväl de ''yttre'' som de''inre'' gränserna vid ett svenskt EU-medlemskap.Propositionen är klar och tydlig i frågan om Sverigesstöd till de kompensatoriska åtgärder riktade motnarkotikasmuggling m.m. som har uttalats av som och som finnsuttryckt i (artikel K.1, punkterna 4, 8och 9. )Dessa kompensatoriska åtgärder är dock ännu bara i sinlinda. Arbetet försvåras ochså av de i praktiken storanarkotikapolitiska skillnaderna mellan EU:smedlemsländer. De kompensatoriska åtgärderna kommerenligt min mening, när de nått full kraft, att bli ett kraftfulltinstrument mot organiserad narkotikasmuggling,pengatvätt och annan internationell brottslighet. Ettsvenskt medlemskap i kommer därför, i denna mening,att förstärka vårt narkotikaskydd.När det gäller den småskaliga smugglingen (den s.k.myrtrafiken) mellan medlemsländerna finns det dock fördagen inga fullgoda alternativ till vår slumpmässigagränskontroll (s.k. stickprov utförda på intuition). Iutredningen ''Skyddet vid den inre gränsen'', SOU1994:131, föreslås en rad effektivitetshöjande förbättringarav narkotikaskyddet. Huvuddelen av dessa förslag börgenomföras, men ett avskaffande av den slumpmässigakontrollen, som utredningen föreslår, kompenseras inte avde nya åtgärderna. Dessa gränskontroller har enavskräckande effekt, särskilt för personer som överväger attta in narkotika för eget bruk.I propositionen beskrivs den nuvarandegränskontrollens betydelse, men skrivningarna äropreciserade vad gäller den framtida tillämpningen avslumpvisa kontroller . I de fördrag som vid ettmedlemskap skall gälla i , finns förutom de ovannämnda artiklarna i , även skrivningari (artikel 36) som ger stöd för ett fortsattsvenskt gränsskydd. I artikel 36 ges möjligheten att medhänvisning till bl.a. allmän ordning och säkerhet införaförbud och restriktioner i den inre marknadens friarörlighet.I är gränsskyddet ett naturligt inslag i enrestriktiv narkotikapolitik. Det skydd vi upprätthåller vidgränserna fullföljer vi i hela landet genom bl.a. polisens,kriminalvårdens, skolans och verksamheter.Statistik ger vid handen att tullen det året gjorde1 500 beslag av narkotika vid gränsen, som polisengenomförde ca 8 000 narkotikabeslag. Vår slumpmässigakontroll är icke heller diskriminerande mot något landsmedborgare.Det finns således ingenting i ochingångna fördrag som anbefaller oss att avveckla deslumpmässiga kontrollerna vid de inre gränserna.Trovärdigheten i vår restriktiva narkotikapolitik och EU:sambitioner att lyfta narkotikapolitiken till en fråga av''allmänt intresse'' ger oss tvärtom anledning både attbibehålla de slumpmässiga kontrollerna och att initiera ettoffensivt utvecklingsarbete vad gäller taktiken i tullensarbete. Ett närmare underrättelsesamarbete och enförfining av tullens ''riskprofilbedömning'' är inslag i ettsådant utvecklingsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om narkotikaskyddet vid ett svensktmedlemskap i unionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de slumpmässiga gränskontrollerna vid våra inre gränserinte skall avvecklas förrän kompensatoriska åtgärder harinförts och utvecklats till en tillfredsställande effektivitetbåde i och andra medlemsländer.