mot · GH02Jo602 · 1994-01-25 00:00:00 — unika naturÖland är ett ur europeiskt perspektiv unikt och omistligtnaturområde. Landskapet har utformats genom flera tusenårs bete och slåtter. Det har fortfarande kvar mera av sinatraditionellt hävdade betesmarker än något annat svensktlandskap. Strandängarna i öster hyser en större biologiskmångfald än något annat gräsmarksområde i landet, ochStora alvaret saknar över huvudtaget motsvarighet somnaturtyp.Öland har dessutom landets största andel av lövskog avskogsmarksarealen. Stora sammanhängande lövskogar medinsprängda kärr och odlingsmarker har ett rikt biologisktinnehåll. Den öländska är Nordeuropasstörsta sammanhängande lövskog söder om fjällkedjan.Öland är sammantaget ett av de allra artrikastelandskapen i både vad gäller växter och djur. Ön ärett kärnområde för biologisk mångfald, vars flora och faunamåste förvaltas av kommande generationer.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att somlandskap har utformats av människans aktiviteter. Som enröd tråd genom rika naturtyper går jordbruket,både vad gäller strandängarna, alvarmarkerna ochädellövskogarna. Att hitta lösningar som möjliggörjordbrukets fortlevnad och utveckling som denbiologiska mångfalden finns kvar är därför ennödvändighet.Till följd av framförallt jordbrukets omläggning i Sverigeunder har hoten mot unikanatur ökat. Alvarmarker, våtmarker och vissa strandängarhar börjat växa igen och värdefulla lundskogar haravverkats på ett olyckligt sätt. Ett offensivt arbete för attundanröja hoten måste ges tillräckliga resurser.Hoten mot mångfaldenSjömarker och alvarEnligt uppgift från SNVs ängs- ochhagmarksinventering, finns det på ca 17 000 hanaturbetesmark utanför Stora alvaret. Räknar man indenna uppgår arealen till ca 50 000 ha. Det innebär att till består avnaturbetesmarker! Motsvarande siffra för andra landskapär i allmänhet 2--. Det är ett faktum att en enda sockenpå kan innehålla mer av bevarandevärdanaturbetesmarker än vad som finns i hela län i övriga delarav landet.Naturbetesmarkerna är fortfarande viktiga förlantbruksföretagens betesekonomi på , men i storthar betestrycket på minskat -- detta trots att antaletnötdjur på ön under varit tämligenkonstant och faktiskt ökat något. Anledningarna är flera:En större andel av djuren går på , då detta innebärsnabbare tillväxt och högre produktionsförmåga hosdjuren. Tjurarna, som utgör hälften av alla ungdjur, födsupp inomhus istället för att som tidigare beta ute, antingensom tjurar eller stutar. Kalvningstidpunkten för kvigorhar tidigarelagts, och kvigorna får därför en kortarebetesperiod.Betningen av bevarandeintressanta betesmarker måstevara ekonomiskt konkurrenskraftig gentemot annandjurhållning. Med hjälp av NOLA-stöd(naturvårdsåtgärder i jordbrukslandskapet) ochlandskapsvårdsersättning är mycket avbetesmarkerna konkurrenskraftiga, detta gäller i synnerhetsjömarkerna, medan däremot de lågproducerande alvarentroligen kräver en större ekonomisk ersättning för att bliintressanta att beta. Vid frågeundersökningar hoslantbrukarna finns det emellertid ett stort intresse att släppadjur på bete på Stora alvaret om stängslen renoveras ochett NOLA-stöd som uppväger produktionsförlusterna kanerbjudas.Idag har civilrättsliga betesavtal upprättats för ca 12 000ha till vilka NOLA-stöd utbetalas. Det innebär att närmare40 000 ha naturbetesmark, inklusive av Stora alvaret,saknar avtal och därför inte kan anses långsiktigt säkrade.Det är mycket viktigt att tillräckliga resurser i form avNOLA-stöd, som ligger på en sådan ersättningsnivå att dekan konkurrera med vallbete eller installning, kantillförsäkras bevarandearbetet för Ölandsnaturbetesmarker.I fortsatta förhandlingar med EG är det viktigt attSverige fortsätter att driva en linje som innebär särskilt stödtill , med tanke på det kärnområde detta områdeutgör för bevarande av biologisk mångfald. Det är ocksåoerhört viktigt att beslutsprocesser, exempelvis reformerinom jordbrukspolitikens område, inte utformas så att dekan komma att försvåra möjligheterna att bevara värdefullanaturtyper.Viktigt är också att vid ett eventuellt medlemskap i in offensiva åtgärdsprogram för naturvården imiljöprogrammet för jordbruksnäringen. Utformande avsådana program är obligatoriska inom EU.Kalkylerna för lönsamheten med olika driftsformer styrsnaturligtvis till stor del av det pris man får för produkterna.Därför borde någon form av miljömärkning, t.ex. kopplattill KRAV, utvecklas för öländska produkter. Förnärvarande pågår ett projekt inom KRAV understött avSNV som går ut på att ge möjlighet att garantera köttetsursprung från naturbetesmarker. Ett konkret exempel påatt det kan finnas förutsättningar för någon typ avmiljömärkning är att sedan på valt attendast sälja svenskt kött, och då särskilt kött som garanteratkommer från naturbeten på , har man tagit nyamarknadsandelar. För producenten har det inneburit kunnat få ut hela mer per kilo kött och attproduktionen på naturbeten på så sätt fått betydandekonkurrensfördel.MittlandsskogenMittlandsskogen anses var störstasammanhängande lövskog söder om fjällkedjan. Denupptar, mer eller mindre sammanhängande, hela det inre avmellersta , från i jämnhöjd med i norr tillranden av Stora alvaret i söder. Området omfattar totalt ca14 500 ha varav ungefär 10 500 ha skogsmark. Resterandedel utgörs av kärr, fuktängar, ännu öppna torrängar,småalvar och odlingsmark. Stora delar bildar en finmaskigmosaik mellan öppen mark och skog, med stor andel brynoch övergånszoner. Denna stora variation samt variationeni skogstyper (gammal ädellövskog, hässlen, varitation iträdsammansättning och successionstillstånd) bidrartillsammans till enorma artrikedom bådevad gäller flora och fauna. Många hotade arter finns här istarka talrika populationer. Det av Skogsstyrelsenlanserade begreppet nyckelbiotoper, som i första handanvänds för att urskilja och skydda värdefulla miljöer somhyser, eller kan tänkas hysa hotade arter, blir här mycketsvårt att använda. Nästan hela ochkustädellövskogen skulle antagligen, om man gjorde ettutsnitt och placerade det på fastlandet, ses somnyckelbiotop.För att bruka den öländska lövskogen och ändå bevaraden någorlunda ekologiskt intakt, krävs ofta en meralångtgående hänsyn än den som kan krävas med hjälpav skogsvårdslagen. De medel som då står till buds är attistället bilda naturreservat eller naturvårdsområden i storomfattning.Men naturvårdslagen bör användas med restriktivitet avflera anledningar. För det första skulle ett skogsbrukmycket väl kunna accepteras på den helt dominerandeandelen av arealen om det skedde med vissa ekologiskaanpassningar. Vidare blir reservat, även om de görsomfattande, lätt isolerade öar om inte den biologiskamångfalden kan på markerna däremellan. Slutligenfinns det anledning att söka lösningar som innebär att detblir möjligt att fortsätta bruka skogen, eftersom de enskildaskogsägarna med sitt lantbruk och djurhållning bär uppstora delar av det övriga landskapets värden.Det är därför nödvändigt att utarbeta ett instrument somleder till att skötseln kan modifieras utan att markägarendrabbas ekonomiskt. Betänkandet årsskogspolitiska kommitté föreslår att möjligheter tillcivilrättsliga avtal tillskapas för att ersätta markägarenekonomiskt då han producerar naturvärden på sin markgenom att avstå från en del av den potentiellaskogsproduktionen. Ett sådant system, som skulle kunnabygga på samma principer som lantbrukets NOLA-stöd, ärangeläget att utarbeta för möjligheterna att långsiktigt klarade öländska skogsmiljöerna utan att behöva försämrautkomstmöjligheterna för de öländska bönderna på storaarealer.TurismÖland är ett av stora turistmål i landet. Uppskattningsvisen miljon människor besöker detta landskap meden bofast befolkning på ca 25 000 personer. Intresset ärmycket stort för natur och det finns ett uppdämtbehov av naturguidning i olika former. På finns unikamöjligheter till att se och förstå kopplingarna mellan naturoch kultur. Om svensken, eller för den delenEuropamedborgaren, någonstans ska ha en möjlighet attuppleva ett beteslandskap med en oerhörd biologiskmångfald, formad av traditionell skötsel under tusentals årså är det just här.Mot bakgrund av att naturen är en bas för turismenförefaller det rimligt att turisterna bidrar ekonomiskt tillnaturvården. Ett förslag som framförts är att en del avbetalningen för övernattning, exempelvis en femma, läggstill en fond för naturvårdsåtgärder. Detta skulle innebära etttillskott på 7--/år. Kostnaden för attbevara all naturbetesmark på har av WWF beräknatstill ca /år, om samma normer ska gällahär som på fastlandet. Det faktum att man får en möjlighetatt lägga en slant till natur ger säkerligentillfredsställelse för de flesta, genom att man bidrar tillnågot positivt som man själv har möjlighet att uppleva ochnjuta av.Det finns naturligtvis uppenbara problem med en sådantyp av skatt. En invändning är att det kan innebära attturistunderlaget minskar. Geografiskt avgränsade skatter ärinte heller att föredra. Men idén att på något sätt låta turismbidra till naturvård, både på och andra ställen iSverige där resursbehovet är stort, kan ändå vara värd attpenetrera djupare -- inte minst öppnar de dörrarna förfrivilliga lokala projekt.Andra resurserFör röjning av de hårt igenväxta delarna av Stora alvaretoch vissa igenväxta sjömarker bör det vara möjligt att nyttjatillgängliga arbetsmarknadsåtgärder, exempelvis bör i samarbete medarbetsmarknadsverket, länsstyrelse och berörda kommunerlägga upp en plan för röjningsinsatser och andranaturvårdsåtgärder, exempelvis stängsling av Stora alvaret.En av förutsättningarna för en stark turistnäring påÖland är en livskraftig jordbruksnäring -- detta dåjordbrukarna upprätthåller landskapets naturskönhet. Medbeaktande av detta bör regionalpolitiskt stöd tillnaturvårdsåtgärder inom jordbruket också kunnaövervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att tillräckliga resurseri form av NOLA-stöd till naturvårdsinriktat bete på Ölandkan säkerställas,2. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att resurser tillskapas för att möjliggöraupprättande av civilrättsliga avtal med markägare,innebärande ekonomisk kompensation för en modifieradnaturvårdsanpassad skogsskötsel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nyttja resurser förarbetsmarknadsåtgärder, exempelvis ALU-medel, förnaturvårdsprojekt i större omfattning på .