mot · GH02Ju412 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen föreslås att man återgår till den ordning somtidigare gällde för sammansättningen av Domstolsverketsstyrelse, nämligen att medborgerlig insyn garanteras genomallmänrepresentanter i styrelsen samt att även de fackligaorganisationerna skall ha nomineringsrätt.Domstolarnas arbetsläge är mycket ansträngt. Detstatsfinansiella läget är sådant att stora anslagsökningar intekan komma ifråga. Därför bör alla möjligheter tillrationaliseringar tas till vara. Exempel på sådana åtgärderkan vara att renodla domarrollen genom effektivarearbetsformer och en ökad delegering av uppgifter till ickerättsutbildad personal.För att i någon mån underlätta arbetsläget föreslår vi attdomstolarna får ytterligare för att klara den ökade arbetsbelastningsom en skärpt ekobrottsbekämpning medför fördomstolsväsendet. Det är också angeläget att se överförfarandet så att ekobrottsmålen kan behandlas mereffektivt och i en ökad takt.Specialdomstolar skall bedömas och prövas var för sigoch i förhållande till de uppgifter som domstolen hartillagts. Arbetsdomstolens ochBostadsdomstolens arbete är klart positiva. Det finns enligtsocialdemokraterna inte skäl att, som regeringen aviserat,avveckla Bostadsdomstolen.Det utredningsförslag om ändringar iinskrivningsväsendet som en särskild utredare nyligenpresenterat bör utformas så att en fortsatt lokal placering avinskrivningsverksamheten kan bevaras.I motionen föreslås att ersättningsreglerna tillnämndemännen förbättras. Som en delreform föreslås attden övre gränsen för nämndemannaarvodena höjs från 650kronor per dag till per dag.Principiella utgångspunkterDomstolsväsendet är en av samhällets grundpelare.Principen om domstolarnas självständighet i dömande ochvid rättstillämpning är så vital för rättssäkerheten att dengrundlagsfästs. Ingen myndighet, ej heller , fårbestämma hur domstol skall döma i det enskilda fallet ellerhur domstol i övrigt skall tillämpa rättsregel. Vid varjedomstol måste finnas ordinarie domare, som i grundlagenär skyddade mot godtyckligt skiljande från tjänsten.Regeringsformen ger medborgarna rätt tilldomstolsprövning i viktiga frågor. Genom att Sverigeanslutit sig till om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna harmedborgarna ytterligare garantier för rättssäkerheten.Denna lagstiftning kommer att införlivas i svensk lag enligtsärskild proposition.FörfattningsdomstolHöstens partiöverläggningar om olika författningsfrågorhar medfört att överenskommelse träffats om att avvisatankarna på en författningsdomstol. En författningsdomstolkan få en sådan ställning att den överordnas denlagstiftande makten. Innebörden kan bli en begränsning avmedborgarnas i val uttryckta vilja i olika politiska frågoreftersom ''all offentlig makt i utgår från folket''enligt regeringsformens första paragraf. Den faktiskabetydelsen av detta stadgande omöjliggör förekomsten aven författningsdomstol.Arbetsläget ansträngt inom domstolsväsendetInga nya reala resurser tillförs domstolsväsendet i åretsbudgetproposition, ett extra anslag får däremot behållasytterligare . Anslaget ökas med till följd av ändrad rattfyllerilagstiftningoch för införandet av ett skuldsaneringsinstitut.Helårseffekten av lagstiftning om överklagande av beslutom stöd och service till vissa funktionshandikappade samtbeslut om bostadsbidrag och bostadsanpassningsbidrag äratt det behövs ytterligare 9,6 miljoner, vilket tillförs anslaget.Arbetsläget är alltjämt ansträngt inomdomstolsväsendet. Det är därför angeläget att allamöjligheter till rationalisering och effektiviseringtillvaratas. Tyvärr har regeringen valt att ägna betydandekrafter åt organisationsfrågor utan större betydelse förmöjligheterna att förbättra arbetssituationen fördomstolarna.Speciella ekobrottsmedelSocialdemokraternas program för ökadekobrottsbekämpning bör leda till ett ökat antalekobrottmål i domstolarna. Därför bör domstolsanslagetökas med ett extra anslag på . Pengarna skall av regeringen tillförasde domstolar som får en väsentligt ökad arbetsbörda pågrund av ekobrottmål.Processen i ekobrottsmålNär det gäller domstolarnas befattning medekonomiska brottmål går det knappast att förbättraeffektiviteten utan särskilda åtgärder från statsmakternassida t.ex. i form av lagstiftningsåtgärder. Men ocksåförfarandet i samband med processen bör ses över i syfte atteffektivisera och snabba upp handläggningen idomstolarna.Erfarenheter visar att brottsutredningarna endastomfattar en bråkdel av de brottsmisstankar som kommerfram vid konkurser och skatterevisioner. Det urval som görsi fråga om utredningar bör vara medvetet. Ocksåutredningstiden är viktig från många utgångspunkter.Bevisning bleknar och försvinner vid långvarigabrottsutredningar. Om påföljder skall bli tydliga så bör dekomma i nära anslutning till brottsmisstanken.Ekobrottmål i tingsrätt och hovrätt avgörs vidhuvudförhandling. Det är i omfattande mål en mycketdyrbar handläggningsform, där domare, åklagare,advokater m.fl. engageras . Därtill kommeratt den svenska processens grundsats om omedelbarhet bliren chimär.Mot denna bakgrund bör det undersökas om enmöjlighet att förbättra domstolarnas resursutnyttjande, närdet gäller mål om ekonomisk brottslighet, kan vara att geefter kravet på absolut åtalsplikt. Vidare borde det heltallmänt sett anges mål för utredningsarbetet i fråga omekonomisk brottslighet i syfte att åstadkomma snabbareutredningar än och kortarehuvudförhandlingar.Det borde också eftersträvas att lagföring inte skerföreträdesvis av utställda ''målvakter'' utan främst av densom lagt upp brottet och haft vinningen av det. Åtgärderbör vidtas för att kännbara påföljder skall utdömas i så näraanslutning till brottet som möjligt. De bör också undersökasom domstolarna kan ges större inflytande över hurrättegången organiseras med möjlighet till uppdelning avrättegången i fristående delar.TingsrättsorganisationenDet i fjolårets budgetproposition aviserade förslaget omomstruktureringen av tingsrätterna, innebärande att 24tingsrätter skulle läggas ned, har inte fullföljts. Det möttesav svidande kritik. uttalade i anslutning tillregeringsmeddelandet om den uteblivna propositionen ochett antal motioner i saken att ''den slutsats som kan dras avnu befintliga uppgifter är att några avgörande invändningarinte kan riktas mot den nuvarande organisationen''.Beklagligtvis valde regeringen att bereda även dennafråga utan det breda parlamentariska inflytande som bordevara naturligt i frågor kring rättsväsendet.Av nu aktuella utredningar berörs antalet anställda påtingsrätterna av förslag om ändrad myndighetsorganisationinom lantmäteriet och inskrivningsväsendet. Utredningensäger att inskrivningsverksamheten bedrivs på ett effektivtsätt, med korta handläggningstider och hög kvalitet. Dettakonstaterande bör vara ett starkt skäl att inte förändra denlokala förankringen som finns avinskrivningsverksamheten.Utredningens förslag att all inskrivningsverksamhetintegreras organisatoriskt i de regionala kart- ochfastighetsmyndigheterna är riktig. Men med de möjlighetersom finns till informationsöverföring bör det inte, somockså påtalas i utredningen, föreligga något hinder medlokal placering av inskrivningsverksamheten.Vår grundinställning är att det är viktigt med närhet ochlokal förankring även i den dömande verksamheten.DomstolsverketDet i fjolårets budgetproposition aviserade förslaget omDomstolsverkets organisation har däremot fullföljts i ensärskild proposition. I den föreslogs namnändring, andraprinciper för styrelsens sammansättning (i huvudsak enbartdomare i ledande befattningar) och en ändrad roll förstyrelsen. Huvudmotiveringen kan sammanfattas i ordendomstolar är inga myndigheter och det måste varaannorlunda administrativa ledningsfunktioner fördomstolar än myndigheter. Endast förslaget om ändradstyrelsesammansättning bifölls av . Innebörden äratt allmänrepresentanterna kastades ut ur styrelsen, liksomde av berörda fackliga organisationer nomineradeledamöterna.Dessa förslag lades trots att de flestas uppfattning är attDomstolsverket fungerat utmärkt sett ur domstolarnasadministrativa synpunkt. Även i den principiella frågan omdomstolarnas självständighet i dömandet har verketfungerat väl.Regeringens handläggning av frågan medförde attgeneraldirektören avgick.Socialdemokraterna yrkade avslag på samtliga förslagoch föreslår nu att tidigare principer för styrelsenssammansättning återinförs. Även de fackligaorganisationerna skall ha nomineringsrätt. Det är enligtsocialdemokraternas mening nödvändigt att det bl.a. i decentrala verken är väl sörjt för politisk och medborgerliginsyn. Det är också mycket betydelsefullt att personalen viasina organisationer har möjligheter att föra fram sinasynpunkter rörande verksamheten och ta del imyndighetens ledning genom egna representanter istyrelsen.TjänsteförslagsnämndenÄven i personalens representation återinföras. Någraerfarenheter som talar emot denna representation finnsinte. Biträdespersonalen -- mestadels kvinnor -- förlorar detdirekta inflytandet över tillsättningen av de domare som ipraktiken är deras chefer.SpecialdomstolarI den tidigare nämnda departementspromemorianbehandlas också specialdomstolarna. Inriktningen ärprincipiellt att antalet specialdomstolar skall vara så litetsom möjligt.I årets budgetproposition aviseras nu attBostadsdomstolen skall läggas ned och att hyresnämndernaskall samorganiseras administrativt med tingsrätten i denkommun där nämnden är belägen.Olika principiella skäl brukar anföras motspecialdomstolar, särskilt om s.k. intresseledamöter ingår ideras sammansättning. har i anslutningtill prövning av det s.k. Langborger-målet uttalat att deninte hade några principiella invändningar mot denna typ avdomstol; den särskilda erfarenhet som dessaintresseledamöter besitter är ägnad att förbättra domstolensavgöranden. I den mån som det finns verkliga problem medvissa specialdomstolar skall det naturligtvisuppmärksammas. har redan tidigare beslutat attintegrera de särskilda försäkringsdomstolarna medkammarrätterna.Varje specialdomstol skall övervägas för sig i förhållandetill de uppgifter domstolen har tillagts. Den fortsattaverksamheten måste bedömas på domstolens egna meriter,inte bara utifrån en stelbent principiell åsikt.Erfarenheterna från exempelvis Arbetsdomstolens ochBostadsdomstolens arbete måste sägas vara klart positiva.Socialdemokraterna anser därför inte att det finns skäl avavveckla Bostadsdomstolen.Renodling och delegeringÖkad delegering är ett bra sätt att tillvarata olikapersonalgruppers kompetens somdomarresurserna kan koncentreras på de frågor som kräverjuridisk kompetens. Erfarenheterna av hittillsvarandedelegering och pågående försöksverksamhet är klartpositiva. De leder till bättre resursutnyttjande, snabbarehandläggning och även till bättre arbetstillfredsställelse.Riksdagen har på regeringens förslag gettmöjligheter till ökad delegering till icke rättsbildad personalinom domstolsväsendet. I anslutning därtill uttalades detangelägna i att regeringen skulle utnyttja dennamöjlighet. Tyvärr har det inte skett utom i ett fall. Tvärtom,i årets budgetproposition skriver regeringen, underhänvisning till pågående utredningsarbete, att ''regeringenbedömer det därför inte lämpligt att just nu gå vidare mednågra författningsändringar som berör arbetsformerna viddessa domstolar''.Eftersom det inte är möjligt, ens i ett bra statsfinansielltläge, att klara nuvarande ärendebalanser vid domstolarnagenom en kraftig anslagsökning, måste andra vägar prövas.Renodling av domarrollen med effektivare arbetsformerskapar bättre resurser för rent juristarbete. Ökaddelegering är då väsentlig. Regeringen borde snabbt ta tillvara dessa möjligheter.Arvoden till nämndemänSedan lång tid tillbaka spelar nämndemännen en viktigroll i svenskt domstolsväsende. Ersättningsnormerna förnämndemännen har fler gånger behandlats i riksdagen.Riksdagen har därvid dels uttalat sig för en översyn avreglerna, dels för att denna översyn skulle ta sinutgångspunkt i de regler som i nya kommunallagen gällerför kommunalt förtroendevalda.Vid /92 uttalade justitieutskottet att detmed hänsyn till pågående utredningsarbete om ersättningtill nämndemän saknades anledning till något uttalande avriksdagen och fortsatte: ''Utskottet vill för sin del emellertidtillägga att utskottet förutsätter att regeringen, sedanresultatet av utredningen presenterats, med skyndsamhetvidtar de åtgärder som visar sig nödvändiga för att råda botpå de rekryteringssvårigheter som tidigare påpekats. ''Inte heller budgetpropositionen för /95innehåller förslag till förbättrade ersättningar tillnämndemännen. Det hänvisas till pågåendeutredningsarbete, som dock kan beräknas pågå under fleraår. I verkligheten torde passiviteten väl svara motnuvarande departementslednings ointresse förlekmannamedverkan i dömandet.Vi anser att det är nödvändigt att förbättraersättningsreglerna. Därför föreslår vi, med hänsyn till detansträngda budgetläget, en delreform som innebär att denövre gränsen för ersättning höjs från dagens till800 kronor per dag. En sådan åtgärd kan beräknas kosta ca2 . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tingsrätterna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialdomstolar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om Bostadsdomstolen,4. att beslutar att återinföra tidigare regler försammansättningen av ,5. att beslutar återge de fackligaorganisationerna nomineringsrätt till ledamöter iDomstolsverkets styrelse,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördomstolsväsendet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delegering inom domstolarna tillicke juristpersonal,8. att beslutar att den övre gränsen förnämndemannaarvode skall vara per tjänstgöringsdagfrån ,9. att anvisar ett med förhöjtanslag under F 5 Vissa domstolskostnader m.m. attanvändas för nämndemannaarvoden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hanteringen av ekobrottsmål idomstol.