mot · GI02Sk11 · 1994-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:54 Ny lag om skatt på energi, m.m. Målet för energipolitik är att varje energikällaanpassas till naturens eget energikretslopp. En långsiktigthållbar utveckling, både i ekologisk och ekonomisk mening,förutsätter därför en omställning från fossila bränslen ochkärnkraft till förnybar och miljöanpassad energi, effektivareenergianvändning och energisparande. Det övergripandemålet är kretsloppssamhället där man är minimalt beroendeav ändliga resurser och har en långt utvecklad teknik föranvändning av förnyelsebara resurser som till exempelbioenergi.För att uppfylla målsättningen med den svenskaenergiomställningen krävs en tydlig och långsiktigenergipolitisk strategi. Detta är inte minst viktigt för att geklara och entydiga signaler till de olika aktörerna påenergiområdet. De delar som enligt mening bör ingåi en strategi för en miljöinriktad omställning avenergisystemet är:En vidareutveckling av de ekonomiskastyrmedlen i energipolitiken.En kraftfull satsning påforskning, utveckling och introduktion av miljövänligenergiteknik.Stimulera minskad elenergianvändninggenom utveckling av energieffektiv teknik och ett ökatenergisparande.Stimulera användningen avbiobränslebaserad energiproduktion.Växlingen från icke förnybara till förnybara energislagmåste intensifierasDe har biobränslena nära nog fördubblat sinandel av den totala energitillförseln. bidrar biobränslen,vattenkraft och kärnkraft med i stort sett lika stora delarenergi. Men för att klara den omställning av energisystemetsom riksdag och regering arbetat måsteväxlingen från icke förnybara till förnybara energislagintensifieras och vidgas.Biobränsleanvändningen inom hushålls- ochservicesektorn måste utökas kraftigt även vid sidan avfjärrvärmen. Det enskilt viktigaste området där det finns potential är drivmedelsområdet. Användningen avbiobaserade bränslen inom detta område måste mångdubblasde närmaste åren. För att klara en snabb växling från främstfossila energislag till biobaserade krävs en tydlig, enhetligoch långsiktig strategi för en miljöinriktad energipolitik.Utgångspunkter för en långsiktig energipolitisk strategiGrunden för en strategi som leder till en miljöinriktadomvandling av energisystemet bör utgöras avenergiöverenskommelsen 1991, klimatpropositionen ochpropositionen om den svenska uppföljningen av om miljö och utveckling (UNCED) (prop1993/94:111). I den senare propositionen konstateras attutgångspunkten för de energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet, som antogs isamband med energiöverenskommelsen -91, välöverensstämmer med de principer för energiområdet somangavs i vid UNCED-konferensen.Centern återkommer i samband med allmännamotionsperioden med en mer omfattandeenergipolitisk motion där vi ytterligare kommer att utvecklavåra förslag till mål, strategier och åtgärder för att påskyndaoch fullfölja omställningen av energisystemet. I det följandeavgränsar vi oss till de ekonomiska styrmedlen påenergiområdet.Ekonomiska styrmedelIdag finns en rad olika skatter och avgifter som har till syfteatt befrämja miljövänliga energiformer och belastamindre miljövänliga alternativ. Exempel på miljöskatter somhar haft god effekt är kväveoxidskatten, svavelskatten,differentieringen av bensinskatten och koldioxidskatten.Centerns uppfattning är att de regler och skattesatser somtillämpas inom energiområdet måste vara tydliga ochlångsiktigt stabila. Detta för att aktörerna på marknaden,både producenter och konsumenter, ska kunna göralångsiktiga investeringsbeslut som främjar omställningen tillett miljöanpassat energisystem. Priset på fossila bränslenmåste spegla deras skadliga effekter. Effekterna av en sådanekonomisk miljöstyrning blir dels energieffektivareenergianvändning, dels en övergång till biobränslenproducerade inom ramen för ett uthålligt skogs- ochjordbruk.De förändringar i energiskattesystemet som görs måstegivetvis understödja den önskade utvecklingen. För eneffektivare energianvändning och utveckling av förnybaraenergikällor är enligt mening några åtgärdersärskilt angelägna:1. En anpassning av ekonomiska och andra regler sompåverkar marknadens aktörer så att omställningen avenergisystemet påskyndas.2. Stöd till energikällor som konkurrerar med förnybaraenergikällor tas bort.3. Prissättningen på energi som fullt ut innehållerproduktions- och miljökostnader, t ex genom tillämpning avmiljöskatter så att energianvändaren får en riktig uppfattningom kostnaderna för energin.4. Utnyttjande av höjda miljöskatter som gör det möjligtatt sänka skatten på arbete d v s skatteväxling.En energistrategi i enlighet med vad som här har redovisatskrävs enligt mening för att uppfylla målsättningenmed den svenska energiomställningen.Trafiken är största miljöbovenTrafiken svarar i för avkoldioxidutsläppen och av kväveoxidutsläppen. Istorstädernas gatumiljöer svarar trafiken för avluftföroreningarna. Koldioxiden ökar genom förbränning avfossila bränslen. Den tunga trafiken är den dominerandeföroreningskällan.Ett flertal åtgärder har vidtagits föratt begränsa trafikens miljöeffekter, bl a har enkoldioxidskatt införts på drivmedel. Trots detta har det visatsig att transportsektorn inte klarar de av fastställdamålen för utsläpp av koldioxid, kväveoxider ochsvaveldioxid. Däremot målet för utsläpp av kolväten.När det gäller kväveoxider är situationen problematisk. Därhar vägtrafiken klarat att uppnå en omfattande minskning,men detta ger inget genomslag eftersom utsläppen från flygoch sjöfart har ökat.Vår uppfattning är att det krävs tydliga styrmedel för attstyra över från användning av fossila fordonsbränslen tillmer miljövänliga bränslen. arbetar förmålsättningen att nya fordon skall drivas utan fossilabränslen , och att verkar för att sådanaförändringar genomförs även internationellt, så attbilindustrin tvingas ställa om sin produktion. En fortsattförbättring av reningsteknik, en övergång till icke fossilabränslen och ökad användning av miljövänliga kollektivatransporter är viktiga medel för att klara en radikal sänkningav utsläppen av koldioxid, kolväten och kväveoxid frånvägtrafiken.Centern verkade i fyrklöverregeringen för attbeskattningen av drivmedel och oljor skall spegla dess olikamiljöpåverkan d v s fungera som ekonomiska styrmedel. Detarbetet var framgångsrikt i flera avseenden; bl a laderegeringen fast en politisk kurs som innebar att deekonomiska styrmedlen för att stimulera övergången till mermiljövänliga produkter i allmänhet och bränslen i synnerhetmåste öka. Det är nu viktigt att denna linje fullföljs.Regeringen tillsatte också en utredning somkallar sig för Trafik- och klimatkommittén. Den har i uppdragatt lämna ett samlat förslag till åtgärder för att reducerautsläppen av koldioxid och andra klimatpåverkande gaserfrån alla trafikslag. Den har också i uppdrag att utredaförutsättningarna för att införa miljözoner i vissa tätorter förfordon med nollutsläpp. Den i klimatpropositionenföreslagna strategin för att minska koldioxidutsläppen påtransportområdet utgör utgångspunkten för utredningensarbete. Den långsiktiga strategin ska omfattaenergieffektivisering, ökad användning av biobränslen ochekonomiska styrmedel samt förbättrad kollektivtrafik.Den förra regeringens utredare om ökad miljöstyrning avfordonsbränsleskatten, centerpartisten . , harföreslagit effektivare ekonomiska styrmedel för bränslen.Mattsson föreslår bl a att scafibränsle, som är klassat iden sämsta miljöklassen 3, lyfts in i en ny miljöklass 1b.Motivet för detta är att parafinets miljöfördelar skattemässigtmåste gynnas, t ex att det inte ger något nettotillskott avkoldioxid. Detta är bra exempel på förändringar som ledertill minskade miljöeffekter från trafiken.Beskattningen av motoralkoholer och vegetabiliskabränslenRiksdagen har uttalat sig för en successivövergång till förnybara energibärare för att säkerställa enlångsiktigt uthållig och miljömässigt acceptabel utveckling.Produktionen av värme och el bygger till cirka hälftenpå förnybara energikällor. Genom teknisk utveckling ochekonomiska styrmedel kan utnyttjandet av bioenergi och soloch vind öka ytterligare.På trafikens område är emellertid vårt oljeberoendeobrutet. Aktuella prognoser () pekar på en ökadförbrukning av bensin och diesel vilket gör det svårt attuppnå Rio-överenskommelsens mål om en frysning avväxthusgasutsläppen till nivå.Alternativa bränslen på drivmedelsområdet är exempelvisalkoholer och vegetabiliska oljor. Tekniska och ekonomiskaförhållanden gör det dock svårare att byta till biobränslen ifordon än i t ex ett värmeverk. Just därför är det angeläget attockså denna omställning påbörjas och att samhälletsstyrmedel och stimulansåtgärder är långsiktiga ochkonsekventa.Propositionens förslagI prop 1994/95:54 föreslås förändringar avenergibeskattningen inför ett eventuellt medlemskap i innebär att motoralkoholer och vegetabiliskabränslen som är skattebefriade eller har lägre skatt änbensin och diesel i princip får samma skatt som defossilbränslen de ersätter. Regeringen ges dock rätt att medgeskattelättnader för bränslen som används iförsöksverksamhet inom ramen för pilotprojekt som syftartill att utveckla mer miljömässiga bränslen. Förslagetmotiveras med att bör anpassa sig till EU:s s kmineraloljedirektiv som anger att skatt skall tas ut av varjeprodukt som används som motorbränsle eller bränsletillsats.Vidare hänvisas till EU:s möjligheter till undantag förpilotprojekt.Ett grundläggande fel med det föreslagna skattesystemetär att samhällets stimulans till förnybara och mindremiljöförstörande drivmedel tas bort ur energiskattelagen.Hänsyn tas heller inte till att vissa av de alternativadrivmedlen har ett lägre energiinnehåll än fossila bränslen.Det gäller exempelvis etanol. Per energienhet beskattasdärmed dessa hårdare. Enligt propositionen innebärdispensmöjligheten att den nuvarande skattefrihetenrespektive lägre skattesatser för vegetabiliska bränslen ochmotoralkoholer kan behållas. Det är säkert riktigt om manräknar med att omfattningen också ligger kvar på nuvarandenivå. beräknas den totala förbrukningen avmotoralkoholer och vegetabilier understiga vardera vilket är mindre än av dentotala bränsleförbrukningen.Den föreslagna dispensmodellen ger felaktiga signalerEnligt mening skulle den i propositionenföreslagna dispensmodellen innebära ett allvarligt hinder fören fortsatt positiv utveckling av biodrivmedel. Dennauppfattning delas också av flertalet av de remissinstansersom haft synpunkter på denna del av utredningsunderlaget.Den blygsamma svenska produktionen av biodrivmedelsker i små och orationella anläggningar. För attmarknaden och samhället skall kunna bedöma alternativenslångsiktiga konkurrenskraft måste vi få till stånd en tekniskutveckling och en industriellt anpassad produktion. Det kanröra sig om investeringar i fabriker för etanol, ETBE ochrapsmetylester (). Samma förhållanden gällerutvecklingen av motorer som fullt ut kan utnyttjabiobränslenas tekniska och miljömässiga potential,utbyggnaden av distributionssystem m.m.Den i propositionen föreslagna dispensmodellen gerfullständigt fel signaler till marknaden genom attskattevillkoren blir osäkra och kortsiktiga. Detta hämmarföretagens vilja att investera. Slopandet av de mer generellaskattelättnaderna kan uppfattas som att området nu har lägreprioritet.En alternativ och bättre modell för EU-anpassningEtt alternativt sätt att lösa anpassningen till EUs regelverkredovisas i utredningsunderlaget till propositionen (SOU1994:85). Där anges: ''Det första alternativet är att föra överde nuvarande bestämmelserna om skatteplikt och lägreskattebelopp i lagen om allmän energiskatt respektive i lagenom bensinskatt till den nya lagen om skatt på energi''. Ävenom utredaren förordar sitt andra alternativ, d v s den lösningsom föreslås i propositionen, så är båda alternativen medhänsyn till EU möjliga lösningar.Med alternativet att föra in de lägre skattesatserna förmotoralkoholer och vegetabiliska bränslen behövs ingetdispensförfarande. Det kan motiveras genom en koppling tillEU:s egen tillämpning av definitionen på pilotprojekt.Utredaren skriver i SOU 1994:85: ''En sådan lösningförutsätter att det i förarbetena till den nya lagen klargörs attbestämmelserna (om lägre skatt) kan tillämpas endast sålänge förbrukningen av bränslena är av så begränsadomfattning att den ryms inom det gemenskapsrättsligabegreppet pilotprojekt. ''Omfattningen av pilotprojektEU har inte närmare preciserat vilka volymer som kananses ligga inom begreppet pilotprojekt. Vi kan dockkonstatera att flera medlemsländer med i spetsenbygger anläggningar för produktion av biodrivmedel iindustriell skala och att man räknar med att denna produktionmed hänvisning till direktivet med undantag förpilotverksamheten kommer att få lägre skatt eller heltskattebefrias.Frågan om vilken omfattning en statligt stöddbiodrivmedelsintroduktion bör ha, har tidigare behandlats avriksdagen. Sålunda angavs i bilaga 2.1 till prop 1990/91:88Om energipolitiken, vad gäller spannmålsbaseradetanolproduktion, ''att stödet får motsvara högstomställningsstödet för 100 000 ha''. Beroende på antagenspannmålsavkastning motsvarar detta mellan 140 000 och200 etanol eller avdrivmedelsmarknaden.I prop 1991/92:67 Om skatten på etanol m.m. angavs bl.a.följande: ''För att möjliggöra en tillräckligt omfattandeförsöksverksamhet och för att stödja användningen avmiljövänliga drivmedel bör den etanol som förbrukas underförsöksverksamheten tills vidare befrias från punktskatten. ''''En förhoppning är att den föreslagna skattefriheten skallkunna skapa en efterfrågan som relativt snart skall kunnauppgå till storleksordningen genom attfler bussar, sopbilar m.m. övergår till ren etanoldrift. ''Propositionen resulterade i ett riksdagsbeslut däretanolskatten på /l slopades vid ren etanoldrift av såväldiesel som ottomotorer.Scrivener-förslagetSom anges i propositionen har (skattekommissarie ) tagit fram ett förslag till ettnytt direktiv avseende skatten på drivmedel. I sin revideradeutformning innebär förslaget att etanol och RME under 10år högst beskattas av skatten på bensin respektiveel. Därefter höjs skatten successivt för att nå 50 %av aktuella fossilbränsleskatter. Förslaget kommer attbehandlas av ministerrådet i december 1994.Det är svårt att bedöma när ministerrådetfattar beslut i frågan. Det vore dock mycket olyckligt omSverige skulle fatta beslut som går i motsatt riktning.Beskattningen av vissa blandbränslenNär beslutar om en ny energiskattelag bör vissaandra brister i skattereglerna för blandbränsle medbiodrivmedel rättas till. Det gäller i första hand tre produkter:ETBE, diesohol (inblandning av etanol i diesel) samtAgrolight (inblandning av rapsmetylester i diesel).ETBEEtyltertiärbutyleter (ETBE) är ett s k oxygenat somblandas i bensinen för att höja oktantalet.Oxygenatinblandningen minskar också bensinensluftföroreningar (minskade CO-utsläpp och minskadsmogbildning) och är därför föreskriven av , , i de nio mest förorenadestorstadsregionerna. EPA kräver vidare att avoxygenaterna skall komma från förnybara råvaror. 1996 höjsdetta krav till 30 %.I används betydande volymer MTBE som är enlikvärdig oxygenat som ETBE men som baseras på mentoloch isobuten istället för på etanol och isobuten. F n beskattassåväl MTBE som ETBE som bensin. Om etanoldelen iETBE, , fick samma lägre beskattning som annandrivmedelsetanol så skulle produkten bli klartkonkurrenskraftig med den helt fossilbaserade MTBE:n. Viskulle då på marknadsmässiga grunder få motsvarandeintroduktion av en förnybar komponent i bensinen som iUSA är föreskriven av myndigheterna. Enligt uppgift finnsredan en förstudie gjord för en ETBE-anläggning ianslutning till i med en etanolförbrukning iintervallet 30 000 -- . Från oljebolagenssida föredrar man att få in etanol i bensinen genom ETBEframför den typ av låginblandning som prövats av bl a OKpå 1980-talet.DiesoholInblandning av etanol i diesel har med goda resultatunder 1994 prövats på ett antal fordon i bl.a. ochNyköping. Etanolblandningen ger bättre miljömässigaprestanda än motsvarande diesel. Idén har ursprungligenhämtats från . Blandbränslet kan användas utanmotorjusteringar och omväxlingsvis med ren diesel.Introduktionen kan därför ske snabbare och till avsevärtlägre omställningskostnader än ren etanoldrift. Ett stort antalföretag med egna lastbilsflottor, speditionsföretag, bussar ikollektivtratik m.fl. är intresserade av att pröva bränslet.Introduktionen av etanol-dieselblandningen förhindras avnuvarande skatteregler som beskattar dieseldelen i dennablandning som om den vore bensin. Denna ofullkomlighet iskattesystemet ger produktionen en helt omotiveradmerkostnad på /l. Den rimliga skatteprincipen är attetanoldelen skattebefrias eller högst skattas med /lsom vid annan låginblandning och att dieseldelen (MK1)beskattas som annan diesel.AgrolightAgrolight rapsmetylester och MK1 dieselhar i gjorda tester visat sig ha likvärdiga eller bättre tekniskaoch miljömässiga prestanda jämfört med vanlig MK1 diesel.Inblandningen av RME tar bort de nackdelar med dåligsmörjning som oblandad MK1 har. Produktionen klarar dockinte det gränsvärde för kokpunktsintervall som anges ienergiskattelagen. Som en följd härav skattas den iblandningen ingående MK1 dieseln som MK 3 diesel. Detaktuella kravet på kokpunkt saknar för denna blandningrelevans ur miljö- och motorteknisk synvinkel. Den färdigablandningen drabbas därför med en omotiverad merkostnadpå /l. På den mycket konkurrensutsattadieselmarknaden förhindrar detta en introduktion avprodukten.Beskattningen av alkylatbensinI samband med de förändringar av energibeskattningensom nu skall besluta om bör en logisk felaktighetsom tidigare förbisetts rättas till. Det gäller beskattningen avden s k alkylatbensinen. Den är marknadens minstmiljö- och hälsofarliga bensin, men beskattas ändå högre änden mer miljöfarliga klass 2-bensinen.Alkylatbensin framställs genom syntes av raffinaderigaser,och dess enkla och unika sammansättning återspeglas iavgaserna. Den är t ex helt befriad från hälsoskadliga ochirriterande ämnen såsom bensen, aromater och olefiner.Alkylatbensinen utvecklades för att mötakravet om mindre hälsofarliga arbetsmiljöer för dem somarbetar med olika arbetsredskap som t ex motorsågar ochträdgårdsmaskiner. Tillgången är begränsad eftersomframställningskostnaden är högre än vanlig bensin. Därförbör den i enlighet med substitutionsprincipen ges chansen attta upp konkurrensen med de miljöskadligarebensinkvaliteterna.Slutsatsen är att alkylatbensinen är ett stort steg mot mermiljövänliga bränslen. I ett första steg bör en successivövergång till alkylatbensin stimuleras för arbetsmaskiner,trädgårdsredskap, mopeder, skotrar, utombordare o s v. I taktmed att raffinaderierna kan ställa om sin produktion kanalkylatbensiner och jämförbara bensinkvaliteter i ökadomfattning användas även för bilar. En sådan utvecklingkräver dock ekonomiska styrmedel, såsom sänkt skatt.Det är tveklöst så att den ''miljöklassade'' klass 2-bensinen är miljövänligare än vanlig bensin och därför ocksåskall tillhöra en lägre skatteklass än denna. Med sammalogik måste rimligen skattebelastningen på den betydligtmiljövänligare alkylatbensinen sänkas under nivån för klass2-bensin. En skattesänkning på alkylatbensinen skulle kunnafinansieras med en ytterst marginell höjning för övrig bensin.Regeringen bör återkomma till med förslagtill en sådan skattesänkning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av motoralkoholeroch vegetabiliska bränslen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den i propositionen föreslagnadispensmodellen för bränslen som används iförsöksverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en alternativ modell för EU-anpassning som innebär att nuvarande bestämmelser omskatteplikt och lägre skattebelopp i lagen om allmänenergiskatt respektive i lagen om bensinskatt överförs till dennya lagen om skatt på energi,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfattningen av pilotprojekt,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det s.k. Scrivener-förslaget7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av vissablandbränslen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av alkylatbensin.