mot · GH02Ub738 · 1994-01-25 00:00:00 — Teknik- och kunskapsutveckling i En teknisk högskola i om en teknisk högskola i har varitaktuell . Sakskälen för en etableringhar förstärkts . och Sörmlandhar en gammal industritradition som representerar mångagrenar. är i mycket industriellahjärta och av stor betydelse för hela den svenska industrin.Mest känt är ABB, ett internationelltindustrikonglomerat med ett omfattande nätverk världenöver. Koncernens svenska bolag är till stor del lokaliseradetill med ledningsfunktioner, forskning, utvecklingoch produktion. Inom regionen finnsockså många andra företag och verksamheter inomverkstadsindustri, kemisk industri, grafisk industri, handel,information/data, service, kommunikation och offentligförvaltning vilka vinner på skapandet av en ny tekniskhögskola i . Den skulle få stor betydelse för helaregionens utveckling.Västmanland är det län som har den i särklass högstaandelen tekniker utan att ha en stor högskola i länet. Ändåbestår arbetskraften till av tekniker ochforskare. Regionalpolitiskt sett är enunderförsörjd region när det gäller högre tekniskutbildning.Vid internationella jämförelser framgår att den svenskaindustrin har bara högskoleutbildadejämfört med minst det dubbla hos nästan alla de viktigastekonkurrentländerna. Industrin i ochBergslagen är dessutom mycket exportinriktad.1.1 som lokaliseringsortVästerås har avgjort goda förutsättningar att erbjudastudenter, lärare och forskare en bra miljö att bo och verkai med fördel för alla. Det avgörande värdet av fysisk närhetoch personliga relationer som skapas med geografiskt närasamverkande enheter inom utbildning, forskning,utveckling och produktion måste särskilt framhållas.1.2 KommunikationerFör en teknisk högskola med internationell tyngdpunktär naturligtvis goda kommunikationer viktiga. Västeråsflygplats har , med ABB som bas, flerainternationella flygförbindelser och ytterligare utbyggnadär under planering. Närheten till och nya snabbtåggör att det bekvämt går att upprätthålla de internationellakontakterna.Pågående utbyggnad av järnvägskommunikationerna iMälardalen och dess omgivningar kommer att ytterligareöka tillgängligheten för högskolan. Den underlättasdessutom av att tänkta lokaler, likväl som de lokaler som nuär under uppförande för , kommer attligga centralt.1.3 LokalfråganI finns en hög beredskap för en etablering.Synnerligen förstklassiga lokaler för en teknisk högskola iomfattningen 30.000--50.000 kvm kan enligt aktuellplanering färdigställas med 6 månaders framförhållningefter beslutsdatum. Planeringen innebär att lokaler ställestill förfogande för förhyrning (av en särskildfastighetshuvudman). Härmed vinns fördelen att behovetav statliga investeringsmedel för anläggningsinvesteringenbortfaller. (Statliga anslag fordras endast för utrustning,årlig hyra och utbildningsdrift. )1.4 ElevunderlagetI , som på många andra håll är det alldeles förfå ungdomar som väljer gymnasieskolanstekniska/naturvetenskapliga program. ärcentralort för gymnasieutbildning i . Hösten1993 hade gymnasieskolorna i 1.002 elever frånandra kommuner. Av dem gick 267 stycken på , som har hela somupptagningsområde.Det krävs en samlad strategi från regeringens sida för attutöka rekryteringsunderlaget till bland annatingenjörsutbildningarna. Självfallet måste också denkommunala vuxenutbildningens roll i detta sammanhangbelysas.ABB understryker nu sitt krav på -- sitt behov av -- flertekniskt utbildade i det rekryteringsunderlag som finnsinom '''', genom den ansökan som liggerhos regeringen om att få starta en teknisk gymnasial friskolahösten 1994.2. 2.1 AllmäntVi kan nu med glädje se hur de nya högskolelokalernaväxer fram på Gåsmyrevreten i . De får naturligtvisstor betydelse för högskolans möjligheter att anpassa sig tillden nya tidens krav. Inom högskolan pågår en bred debattom den framtida utbildningens innehåll, och ett program förökad utbildningskvalitet har också framtagits.Genom samarbete med Kungliga Musikhögskolanarbetas ett förslag till en ny kreativ utbildning fram, därungdomar kan kombinera sina behov av instrumentalutveckling med studier i andra ämnen -- såväl teknik somhumaniora. Styrelsen för KMH har uttalat sitt stöd för enutveckling av Västeråsmodellen och är beredd att koppladenna till KMH vad beträffar såväl intagnings- somexaminationsrutiner.2.2 Barn- och ungdomspedagogisk utbildningTrots nedläggningen av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna vid högskolaförra året, fortsätter verksamheten vid institutionen.De omgivande kommunerna efterfrågar stora mängderav fortbildning. Det handlar bland annat om flexibelskolstart, men också om samverkans- och psykosocialafrågor. Utbildningen vid institutionen har alltid varit mycketlokalt/regionalt efterfrågad. Så är det också, eller kanske iän högre utsträckning, med fortbildningen.Samtidigt med verksamheten inom ett nära geografisktområde, arbetar institutionen med internationellakontakter. Att sälja kunnande på barnomsorgsområdet tillUSA är en av de spännande uppgifterna.Uppdragsutbildning är ett viktigt sätt att klara ekonominvid institutionen.Det stora problemet är emellertid kompetensfrågorna.Allteftersom de studerande lämnar utbildningen minskarunderlaget för verksamheten. Institutionen kännernaturligtvis stor oro för att förlora kompetent personal.Vi är övertygade om att en förbättrad arbetsmarknadkommer att öka efterfrågan på barnomsorg. En minskadindragning av medel från kommunerna kommer också attleda till ökad efterfrågan av personal inom barnomsorgen.I ett sådant läge är det viktigt att förutsättningar finns föratt snabbt kunna starta grundutbildning av personal igen.Därför är det av största vikt att högskolages möjlighet att utfärda barn- och ungdomspedagogiskexamen.2.3 Det särskilda vuxenstudiestödet till ger /94 yrkestekniskhögskoleutbildning för motsvarande 60 helårsstudentermed inriktning mot verkstads-, fordons- ochkvalitetsteknik. Samtliga studenter har i en enkät tillfrågatsom möjligheten att studera med olika studiestödsmodeller.Svaren visar att av YTH-studenternastuderar med SVUX, lika många anger att de inte skullekunna genomföra utbildningen om nuvarandeersättningsform försvinner. Detta har också Mälardalenshögskola påtalat för i en särskildskrivelse under hösten 1993.Dagens rekryteringsläge till YTH-utbildningarna är intedirekt lysande. Av ekonomiska skäl är det redan nu svårtatt fylla klasserna. Konsekvenserna av en förändring avstudiestödet blir med stor sannolikhet att utbildningenmåste läggas ned.Utöver den kostnad som en sådan nedläggning innebärför staten i form av ökad arbetslöshet, underlättar detknappast möjligheterna till kompetenshöjning inomindustrin. Vi har därför i vår partimotion ''Nationelltkunskaps- och kompetenslyft'' avvisat regeringens förslagatt inte längre tilldela YTH-studerande särskiltvuxenstudiestöd. Vi menar dessutom att den yrkestekniskahögskoleutbildningen bör utvidgas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en tekniskhögskola i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra rätten att utfärdabarn- och ungdomspedagogisk examen för Mälardalenshögskola,3. att beslutar avvisa regeringens förslag attinte längre tilldela YTH-studerande särskiltvuxenstudiestöd.1