mot · GH02Fö327 · 1994-01-25 00:00:00 — Det råder en bred samstämmighet i uppfattningenatt olika verksamheter utvecklas bäst om de utförs ikonkurrens. Konkurrensen bör alltid vara fri, meninnehållet i verksamheten kan normalt begränsas och styrasgenom krav och regler där så anses nödvändigt.Såväl den tidigare som den nuvarande regeringen hartagit många initiativ som syftat till att öppna allt flerverksamheter för konkurrens. På vissa områden har mandock kommit mindre långt. Civil pilotutbildning är ettsådant exempel.Trafikflygarhögskolans verksamhetEn statlig civil flygskola startades , kalladTrafikflygarhögskolan (TFHS). Anledningen sades vara atttillgodose kravet på tillräckligt många piloter till flygvapnetoch att dessa därigenom inte skulle vara lika attraktiva påmarknaden på grund av brist av piloter. sades attde civila flygutbildningsskolorna inte hade samma kvalitethos de färdigutbildade piloterna som TFHS kundeproducera.Huvudman för utbildningen har varit chefen förflygvapnet (CFV). Totalkostnaden för en färdigutbildadelev har legat i intervallet 675 000--850 000 kronor.Det finns en väl fungerande privat pilotutbildningDet finns en väl fungerande utbildning av piloterpå olika håll i landet. Som exempel kan nämnas SAS FlightAcademy, m.fl.Dessa utbildar piloter till samma kunskapsnivå somTFHS. Skillnaden är endast att kostnaden är mellan hälftenoch en tredjedel av TFHS:s utbildning. Det har också visatsig att dessa privata utbildningsvägar är mycket mer flexiblanär det gäller en eventuell snabb ökning av antaletutbildningsplatser. När TFHS kräver ett budgetår för attförändra utbildningsomfattningen, klarar de privatamotsvarande förändring på någon månad. Detta utan attkvalitén på något sätt blir sämre.I valet mellan att driva en helstatlig utbildning tillmångdubbel kostnad och att i stället finna ett system därden fria marknaden klarar samma sak borde valet varaklart.Hållbara argument för statlig utbildning saknasI argumenten för att behålla en civil pilotutbildning istatlig regi förs bl.a. fram:''En statlig flygskola behövs föratt försäkra sig om ett tillräckligt antal kvalificerade pilotertill tung luftfart.'' Så är dock inte fallet. Man löser sakenbäst genom utbildning i icke statliga träningsorganisationer.Nödvändig kapacitet existerar i . I det fall manskulle få ett utökat behov kommer existerandeorganisationer att etablera den kapacitet som är nödvändigför att täcka efterfrågan. Det är en naturlig utveckling på enfri marknad. ''TFHS utbildar piloter till en så hög kvalitetatt flygbolag hellre väljer dem än flygvapenpiloterna.'' Så ärinte fallet. I och för sig är utbildningen vid TFHS av mycketgod klass. Det har dock gjorts uppföljning och jämförelsermellan statligt och privat utbildade piloter i såväl Sverigesom . Dessa visar att det inte föreligger någonskillnad i kvalitet. ''Pilotutbildning i statlig regi gör attflygvapnet kan behålla sina piloter.'' Detta påståendestämmer ej. Det är klarlagt att marknaden för närvarandeoch troligen alltid kommer att ge preferens åt en lämplig,erfaren flygvapenpilot framför andra sökande. Dennaslutledning har redan ansvariga i och Norgesflygvapen dragit.Pilotutbildning på högskolaSom alternativ huvudman till den nuvarandeutbildningen vid TFHS har nämnts högskolan. Därigenomskulle dock troligen inte de statliga kostnaderna minska. Enannan förändring ett sådant huvudmannaskap skullemedföra vore att utbildningen lades upp på en högre nivå iutbildningssystemet. Utbildningen skulle också bli längreoch dyrare. Med den utbildningsinriktning som diskuteratsskulle också en stor del av den tillkommande utbildningeninte vara hänförd till direkta krav som ställs på en pilot.I det gemensamma arbete som utförs inom JAR,samarbete mellan de flesta av avseendegemensamma regler för flygcertifikat och inbördesaccepterande av certifikat, är inte utbildningen tilltrafikflygare en högskoleutbildning. Det innebär att omSverige väljer en utbildning i högskoleform kommersamhället att belastas av onödiga kostnader för utbildningav piloter, jämfört med övriga länder i Europa.En högskoleutbildning, om den trots allt skullegenomföras, medför attkonkurrensförutsättningarna gentemot de fria, privatautbildarna skulle vara orättvisa.Vad ska statens engagemang vara?Att det finns ett behov av välutbildade piloter står heltklart. Samhället kan, om så anses befogat, stödjautbildningen på ett mer generellt sätt. Man kan även pådetta område arbeta med en s.k. ''skolpeng'' --utbildningsbidrag. Det kan motsvara 80--avutbildningskostnaden. Ett sådant fanns i slutet på 80-taletdå TFHS inte kunde tillgodose marknadens volymmässigabehov. Utbildningsbidraget skall självfallet följa eleven ochgå till den godkända flygskola som eleven väljer i frikonkurrens.Ett sådant system skulle gynna hela flygbranschen ochbli billigare. Det kommer också att underlätta utvecklingenför de engagerade flygskolorna och stimulera till ettsamarbete med de anställande flygbolagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omprövning avtrafikflygarhögskolans verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grundutbildning av piloterinte skall ske i högskolornas regi,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av de privatapilotutbildningsföretagens verksamhet.