mot · GH02N264 · 1994-01-25 00:00:00 — Näringspolitik för kooperativ utveckling AllmäntDenna motion har sin utgångspunkt i 1993/94:100 bilaga13 som behandlar budget.Motionen utgår från att samverkan och samarbetemellan företag och människor är grunden för tillväxt ochkonkurrenskraft. Vi tror att samverkan är nödvändig för attdet enskilda ägandet skall kunna utveckla sin inneboendeförmåga till innovationer och sysselsättning. Vi anser därföratt det gemensamma ägandet i kooperativa företag ochandra ekonomiska verksamheter som räknas till den socialaekonomin måste få ett särskilt stöd.Den sociala ekonomin är ett begrepp som används inomEU och betecknar den företagsamhet som styrs efterdemokratiska principer och inte bara har ekonomiska utanockså allmännyttiga mål såsom exempelvis att skapa nyaarbetstillfällen.Ryggraden i den sociala ekonomin är de kooperativaföretagen. I motionen använder vi denna benämning. Detfinns flera skäl till att stödja kooperativ företagsamhet ochkooperativ utveckling i vid mening. Det gör vi motbakgrund av en allmän betraktelse över vilka faktorer vitror är viktiga för en positiv näringslivsutveckling.Samverkan och samarbete både mellan människor ochföretag främjar ekonomisk tillväxt. Småföretag kommeraldrig att utvecklas om de inte ingår som en del av olikanätverk i vilka de samverkar med andra aktörer i samhälletoch på marknaden. Det är därför lika viktigt att främjanätverkens konkurrenskraft och effektivitet som deenskilda företagens.Nätverkens effektivtet är beroende av ett fungerandesamspel inte bara mellan de företag som ingår utan ocksåmellan företagen och andra aktörer såsom offentligamyndigheter, politiska församlingar, kreditinstitut,utbildningsanstalter, fackliga organisationer m.fl.Den svenska modellen har byggt på samförstånd ochsamarbete. Detta måste fortsatt vara grunden försmåföretagspolitiken. I detta sammanhang kan detkooperativa samarbetet spela en stor roll. Samarbete ochsamverkan betyder också att den enskilde småföretagarenkan minimera sitt risktagande. Det leder till ökad trygghetför den enskilde småföretagaren vilket är grunden för atthan skall vilja utveckla sitt företag.Krav på ökad konkurrens och ökat risktagande kanparadoxalt nog när det gäller småföretagsamhet varatillväxthämmande i stället för tillväxtfrämjande.Man kan konstatera att i framgångsrikasmåföretagsregioner i exempelvis BadenWürttemburg i och nordöstra beror denpositiva utvecklingen just på att samhället präglas avsamarbete och trygghet. Innovationsprocessen i dessaregioner främjas av de öppna kontakter som finns mellande olika aktörerna i samhället som underlättarteknikspridningen. Därför bör inte enbart samverkanmellan människor i personassociationer och mellanprimörproducenter i jordbrukskooperativ stimuleras utanäven samverkan mellan småföretagare i kooperativ form.Småföretagares möjligheter att bedriva kooperativverksamhet har ju redan bekräftats genom detgruppundantag som finns för ICA-handeln. Argumentenför kooperativ samverkan mellan småföretag är desamma.Genom samarbetet kan de sänka sina kostnader och ökasina intäkter.Kooperativ småföretagsutvecklingNär det gäller den rådgivningsverksamhet som avser nysmåföretagsamhet spelar lokala kooperativautvecklingscentra (LKU) en betydelsefull roll. Dessa LKUbör emellertid också ingå som en självskriven partner i dennya regionala struktur som utvecklingsfonderna och deregionala stiftelserna för kapitalförsörjning.De kooperativa småföretagen kommer att ha en ännustörre betydelse eftersom de nya jobben särskiltkommer i tjänstesektorn. I denna sektor är det kooperativaföretagandet mera vanligt förekommande än inomindustrin. De nya jobben kommer framför allt att finnas påområden där den personliga kompetensen och detpersonliga engagemanget är viktigt.Regeringen har som mål en ökad privatisering av denoffentliga sektorn. Detta mål kommer inte att uppnås utanatt man använder sig av kooperativ verksamhet i vidmening. Förklaringen är mycket enkel. Det kommer inte attvara tillräckligt lönsamt för privata företagare med vinstensom mål att bedriva verksamhet inom många av de sektorerdär det offentliga bedriver verksamhet.Daghemsverksamhet, äldrevård och annan social omsorginklusive hälsovård med flera väsentligenpersonalintensiva sektorer som svarar för den större delenav den offentliga sektorn är inga lönsamma sektorer förprivata entreprenörer. Om inte det offentliga garanterarlönsamheten genom att betala höga ersättningar för utfördatjänster. Det leder till att kostnaderna för det privataalternativet blir högre än om man hade behållitverksamheten i offentlig regi. Undersökningar har ju ocksåpåvisat sådana negativa effekter av privatiseringen.KapitalförsörjningFör småföretagsamheten är kapitalförsörjningenavgörande. Den är ännu mer betydelsefull för dekooperativa företagen. Därför bör alla näringspolitiskaåtgärder som vidtas för att underlätta kapitalförsärjningenför småföretagen också avse de kooperativa företagen. Vihar redan påpekat detta när det gäller nyföretagarlånen.Inga företagsformer skall diskrimineras. Detta strider juockså mot de regler som finns i . En sådaninriktning måste fastställas i de riktlinjer som gäller förrespektive bolag och stiftelser. Det gäller vad vi förstår Atleoch samt Industri- och nyföretagarfonden samt deregionala bolag och stiftelser som finns eller avses att bildas.En viss del av kapitalet i de regionala stiftelser som nämnsi propositionen bör öronmärkas för utveckling av företaginom den sociala ekonomin. Om denna inriktning ejuttrycks på ett klart sätt kommer aldrig den kooperativautvecklingen att kunna stimuleras.Enligt vår uppfattning bör Industri- ochnyföretagarfonden bilda ett riskfinansieringsbolag för densociala ekonomins företag. Även och bör kunnaingå som partner i ett sådant bolag. Ett sådant bolag skulleockså kunna samarbeta med det europeiskafinansieringsbolaget, , som bildats med stöd frånEuropakommissionen.I är det vanligt med ömsesidigakreditgarantiinstitut som ett instrument genom vilkasmåföretagen samverkar för billigare lån. EG stöder genomsitt småföretagsprogram spridningen av denna kooperativafinansieringsform. Sådana ömsesidiga garantiinstitut anservi skulle vara av stor betydelse även i . Formernavarierar i de länder där systemet finns, men innebär ikorthet att småföretagen i ömsesidig form ställer gemensamsäkerhet för medlemmarnas lån. Systemet ökar det enskildaföretagets förmåga att ta upp större krediter till lägre ränta.Vi anser att bör utreda detta.Sociala innovationerI propositionen behandlas också innovationspolitiken.Man glömmer lätt att det svenska välståndet baserar sig påsociala innovationer, att den tekniska utvecklingen har variten del av en både ekonomisk och social process. Bådekooperationen och det offentliga har varit viktigadrivkrafter i denna process.Kooperationens inneboende innovationsförmåga bördärför stimuleras på samma sätt som i andra företag. Destimulanser som riktas till innovatörer inom den privatasfären bör också riktas till kooperationen.Vad avser skattelättnader inom ramen förinnovationspolitiken bör ekonomiska föreningar intediskrimineras. Eftersom det kooperativa företaget är enannorlunda associationsform och verkar efter andraprinciper än det privata företaget bör de skattelättnadersom ges den privata sektorn få en motsvarighet när detgäller de kooperativa företagen. Det är en annan grund tillatt vi föreslår särskild riskfinansiering för de kooperativaföretagen.NUTEKNUTEK har det övergripande ansvaret försmåföretagspolitiken. Mot bakgrund av ovanstående börNUTEK verka aktivt för en utveckling av kooperationen.En del av den budget som finns försmåföretagsutvecklingen bör avse dessa företag.Framförallt kan stödet motiveras av den roll vi anser attkooperationen kommer att ha för att skapa denya företag som behövs för att klara tillväxt ochsysselsättning.Det finns också ett antal andra punkter att peka på.NUTEK har ansvaret för bl.a. deltagande iEU:s småföretagsprogram och kvinnors företagande. InomEU räknas kooperationen till småföretagsamheteneftersom de flesta företag inom sektorn är små. EU:ssmåföretagsprogram avser därför också kooperativaföretag. Samma förhållande borde gälla det svenskasmåföretagsstödet. Därför anser vi att en särskild del av detsmåföretagsprogram som förvaltar skall inriktaspå kooperationen.Det särskilda stödet till kooperationen kan ocksåmotiveras med hänvisning till det kvinnliga företagandetsom regeringen vill stimulera. Kvinnor är mera benägna atttillsammans lösa sina problem. De använder därför oftareden kooperativa företagsformen. Många av de nyakooperativa företagen har startats av kvinnor. När denoffentliga sektorn privatiserar kommer kvinnor att bliföretagare i högre grad . Dessutom kommerkvinnor som är egenföretagare att arbeta tillsammans medandra kvinnliga företagare i olika slag av nätverk m.m.Detta kvinnliga nätverksbyggande bör också stimuleras.NUTEK har enligt regeringens övervägande möjligheteratt stimulera verksamhet hos privata organisationer som gerråd och information till nyföretagare. Enligt motionärernasuppfattning bör denna stimulans också riktas till deorganisationer som har till uppgift att ge råd ochinformation till nya kooperativa företag. Som exempel påsådana organisationer kan nämnas ,, Organisationen för personalägda företag, SELFManagement m.fl.NUTEK är fr.o.m. /95 ansvarig för endel av den officiella statistiken bl.a. vad avsernyetableringar. Vi anser att skall ha ett särskiltansvar för statistik som gäller kartläggning av kooperativnäringsverksamhet i olika branscher. En sådan statistikkommer att bli allt viktigare på grund av att vi tror attmånga nya företag kommer att vara kooperativa.EU rekommenderar medlemsstaterna -- vilket följs i högutsträckning -- att förbättra sin statistik beträffandeverksamheterna inom den sociala ekonomin. I och med dencentrala registrering som sker av ekonomiska föreningarunderlättas det statistiska arbetet.Medel för detta kan tas från det särskilda anslag somfinns för utredningar under B 2. Detta anslag kan ocksåfinansiera den utredning som vi föreslagit om inrättande avömsesidiga kreditgarantibolag för småföretag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en aktiv näringspolitik förkooperativ utveckling.