mot · GI02Fi3 · 1994-11-22 00:00:00 — Vi anser detta vara en avgörande kritiskpunkt.Regeringen redovisar ingen strategi för expansion avnäringslivet, trots att det på flera ställen i propositionenskrivs att expansionen måste ske i det privata näringslivet.Inte heller finns någon som helst analys av vilkaförutsättningar och villkor som är viktiga för att främjautvecklingen av mindre och medelstora företag. Tvärtominnebär flera av förslagen att villkoren för företagande ochföretagare starkt försämras. Detta gäller både skatteregleroch många ''återställare'' som presenterats i andrapropositioner under hösten.Genom att i så hög grad välja att försöka sanera budgetenmed höjda skatter för arbete och risktagande underminerarregeringen i själva verket möjligheterna till nya jobb ochminskad arbetslöshet. Genom att välja en återställarpolitikförsämras ytterligare förutsättningarna för expansion inäringslivet. Det innebär att regeringen medvetet bryter motlöftet att sätta åtgärder mot arbetslösheten först.Folkpartiet anser att de föreslagna åtgärderna -- inomskattepolitiken och inom regelsystemen i övrigt -- försvårareller rent av förhindrar att tillräckligt många nya jobbtillkommer. Den halva miljon nya jobb som behövs kommerinte automatiskt utan kräver att mycket positiva villkor förföretagande skapas. De nya jobben skall ju inte beslutaspolitiskt utan lockas fram inom privata företag. Och utandessa nya jobb och den förbättring av de offentligafinanserna som följer därav krävs ännu hårdarebudgetsaneringsåtgärder som riskerar att kväva efterfrågan.En ond cirkel kan skapas med sviktande förtroende ochuteblivet eller väsentligt mindre räntefall. Vi tror inte attdetta problem uppkommer på kort sikt, men det finns enbetydande risk för större långsiktiga problem.Ett framträdande drag i den socialdemokratiskavalkampanjen var de ekonomiska problemen i kommuneroch landsting och de besparingar som följt därav. Fleraledande socialdemokrater utlovade eller uppfattades utlovaökade statsbidrag till kommunerna, ''för att räddavälfärden''. Några sådana förslag finns inte i propositionen.I olika uttalanden har också -- efter valet -- finansministernhävdat att kommuner och landsting inte kan räkna medytterligare tillskott.Ett annat viktigt inslag i valrörelsen var de omedelbarasatsningar inom arbetsmarknads- och investeringspolitikensom en socialdemokratisk regering skulle genomföra.Förslagen inom arbetsmarknadspolitiken visar sig nu mestbestå av omfördelningar och övergång till dyrare åtgärder,medan däremot antalet personer som därigenom får t exutbildning eller arbete förblir i stort sett detsamma som redanbeslutats av den förra regeringen. Avskaffandet avungdomspraktiken och övergång till s kungdomsintroduktion och anställning med rekryteringsstödinnebär t ex en avsevärd fördyring. De föreslagna åtgärdernainom ''investeringsprogrammet'' är avsevärt mindre än vadsom utlovades före valet. Effekterna på antaletarbetstillfällen förefaller vara kraftigt överskattade. Så ansert ex att det handlar om 33 000i stället för av regeringen uppgivna 50 000 jobb. I flera fallförutsätts dessutom att kommunerna tillskjuter egna pengarför att det över huvud taget skall bli någon effekt.Kommunerna är emellertid redan hårt trängda för att klaraviktiga uppgifter inom vård, omsorg och utbildning.Sammantaget har det alltså -- efter valet -- visat sig att depåstådda 90 000 nya jobben var precis det illusionsnummersom vi hävdade. De socialdemokratiska väljarna har rätt attkänna sig svikna.Den fördelningspolitiska profilen i de föreslagnaåtgärderna uppfyller inte våra krav på rättvisa.Barnfamiljerna drabbas hårt, särskilt familjer med mångabarn och ensamstående föräldrar (i allt övervägande antal fallensamma mammor). Inte heller går det att motivera varförfattiga människor i skall drabbas av Sverigesekonomiska problem. I förslaget om s k avindexering är detoklart huruvida barnpensioner, vårdbidrag för familjer medhandikappade barn och handikappersättning är undantagnaeller inte. Vi anser att dessa måste undantas och förordaräven i övrigt en mer rättvis fördelningspolitisk profil påförslagen.5. Fler jobb i fler företagEtt samhälle med massarbetslöshet är oförenligt medliberala ideal. Arbetslöshetens individuella och samhälleligaeffekter gör det till en första rangens uppgift för det politiskasystemet att medverka till en så dynamisk arbetsmarknad attnya jobb tillkommer i den utsträckning som behövs.Expansion av den offentliga sysselsättningen är inte längrenågon lösning på arbetslöshetsproblemet. I valrörelsen råddebred politisk enighet om att de nya jobben måste tillkommai den privata sektorn. Det är mot den bakgrunden förvånandeatt inte också socialdemokraterna är beredda att dra flerpolitiska konsekvenser av denna insikt.Regeringen har föreslagit flera åtgärder som kommer attgöra det svårare att driva företag -- särskilt små företag -- iSverige.Dubbelbeskattningen återinförs. Det försvåraranskaffningen av riskkapital, särskilt i små företag.Rättenatt kvitta en förlust i ett nystartat småföretag mot inkomst avtjänst slopas. Den kvittningsrätten var visserligen ett avstegfrån skattereformen men är starkt motiverad för att stimuleraanställda att våga språnget att starta eget, som kan geny sysselsättning.Arbetsrätten krånglas till. Nästanentydiga rapporter tyder på att de små men viktigaförändringar som genomfördes har varit positiva försmåföretagen. De något liberalare reglerna förprovanställningar har säkert stimulerat den kraftigasysselsättningsökningen inom industrin de senastemånaderna. Reglerna om uppsägningar har huvudsakligenhaft psykologisk betydelse, då de infördes i ett skede dåvarslen låg på en mycket låg nivå, men i de företag som trotsallt tvingats skära ner har de nya reglerna också varitpraktiskt viktiga.Det fackliga vetot mot entreprenaderåterinförs. Tillsammans med signaler i kommunerna ommindre konkurrens kommer detta utan tvekan att försvåra förföretag som vill lägga anbud på verksamhet.Den allmänna och obligatoriska arbetslöshetsförsäkringenavskaffas och försäkringen görs i stället frivillig och koppladtill fackliga kassor. Reglerna ändras så attersättningsperioden blir i princip evig. Detta är enligt vårmening ett allvarligt bakslag för den generellavälfärdspolitiken och riskerar dessutom att starkt försämraarbetsmarknadens funktionsduglighet.Sociala avgifter påvinstandelar återinförs. Det innebär ett brott motuppfattningen att vinstandelar skall uppfattas som justandelar i vinsten och en återgång till uppfattningen att deskall betraktas som en form av lön. Från såväl arbetsgivaresom arbetstagare på företag som infört vinstandelssystembrukar hävdas att sådana system bidrar till motivation ochhöjd produktivitet. Vi tycker därför det är fel att försvårainrättandet av sådana system. I just det läge ekonomin nubefinner sig -- med en stark vinstökning i exportindustrin --förefaller det också rimligt att anta att förekomsten av sådanasystem skulle verka lugnande på avtalsrörelsen.Marginalskatten höjs.Vi återkommer till detta i nästa avsnitt.Regeringen planerar enligt uppgift också en höjning avarbetsgivaravgiften för att finansiera EU-medlemskapet. Viär mycket skeptiska till en sådan åtgärd. Vi tror att den skulleha betydande negativa effekter på företagens vilja att inrättanya jobb.Den omedelbara frågan när det gäller EU-avgiften är denstarkt reducerade avgift, som skall betalas första halvåret1995, dvs under innevarande budgetår. För det ändamåletskulle en höjning av matmomsen till den normalamomsnivån vara i stort sett tillräcklig. Våra förslag innebärdessutom en förstärkning av budgeten under innevarandebudgetår med ca , vilket täcker avgiftenunder . Vi finner det naturligare att ta ställningtill hur EU-avgiften skall betalas när ett fullständigareunderlag föreligger. Vi avvisar specialdestinering av vissainkomster till vissa ändamål. Därför bör EU-avgiftensfinansiering diskuteras tillsammans med andra budgetfrågoroch när regeringen har redovisat en bedömning överbudgetläget. Under alla förhållanden räcker de av ossframförda budgetförstärkningarna till att betala EU-avgiftenäven i ett längre perspektiv.Den mest angelägna uppgiften när det gäller det svenskaföretagsklimatet är att på allt sätt motverka densocialdemokratiska återställarpolitiken. Men där utöver ärdet självfallet också angeläget att vidta ytterligare offensivaåtgärder.En sådan skulle vara att genomföra enskatteväxling med sänkt moms eller arbetsgivaravgift förtjänsteföretag finansierat med bl a höjda miljöskatter. Mångabedömningar är helt entydiga i fråga om tjänsteföretagenssvårigheter att expandera tillräckligt snabbt och kraftigt vidnuvarande skattebelastning och en sänkning framstår därförsom mycket angelägen. Det är ju framför allt inomtjänsteföretagen som de många nya jobben måste komma.Höjda miljöskatter är inte bara en finansieringskälla för ensådan skattesänkning utan har också långsiktigt positivaeffekter på införandet av mera miljövänliga processer ochmer miljövänlig produktionsteknik. Detta i sin tur torde hapositiva effekter på konkurrenskraften, eftersomambitionerna inom miljöpolitiken ökar i många länder. Enavancerad och modern miljöteknik kan därför medverka tillatt svenska företag blir mer framgångsrika på både deninhemska och den internationella marknaden.Ett annat område som måste bli föremål för ytterligareinsatser är innovationsklimatet. Förutsättningarna för attrealisera uppfinningar, t.ex. inom offensiv miljöteknik,måste förbättras i . Vi finner det i detta perspektivanmärkningsvärt att regeringen i sin aversion motanvändningen av löntagarfondsmedlen går till attack mot deforskningsfonder som byggts upp på senare tid.Vad vi här har anfört om regeringens återställarpolitik börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.6. Nej till återgång till ett perverst skattesystemLärdomarna om hur det gamlaskattesystemet fungerade tycks ibland som bortblåsta.Den skattereform som med vår medverkan genomfördesför ersatte ett skattesystem som under lång tidhade orsakat stora samhällsekonomiska kostnaderoch bidragit till att bromsa den ekonomiska tillväxten i vårtland. Det är skattereformens samhällsekonomiskadimension.Men skattereformen rymmer också en politisk dimension.Den visar ett resultat av ett nära och förtroendefulltsamarbete mellan socialdemokraterna och . Denöverenskommelse som träffades rymde självfalletkompromisser, vissa ömtåligare än andra. Skattereformeninnebar en påfrestning för bägge partierna, men samarbetetvar en förutsättning för att reformen skulle kunnnagenomföras, trots kritik från rader av särintressen somönskade undantag för olika ändamål.Det förslag om att höja den högsta marginalskatten till , som socialdemokraterna nu för fram, slår sönderskattereformen. På ett annat plan kan konstateras att åtgärdensäkert försämrar möjligheterna till ett framtidaförtroendefullt samarbete mellan politiska partier.Om man nu genomför regeringens förslag blir resultatetskärpt skatt för alla löntagare. Den blir särskilt stor för deheltidsarbetande.Det största problemet med den föreslagna höjningen avmarginalskatten är att det har låg trovärdighet att den blirtillfällig. Regeringen påstår att den högre marginalskattenskall gälla , vilket innebär att beslut om ettavskaffande skall fattas . Detta är mitt i envalrörelse. Även om så inte vore fallet anser vi det närmastuteslutet att socialdemokraterna då skulle föreslå en ensidigskattesänkning för höginkomsttagarna.Marginalskattehöjningen kan således förväntas blipermanent.Till det kommer att det finns anledning befara attmarginalskatten snart höjs därutöver. Om man nu av förmentfördelningspolitiska skäl höjer marginalskatten till 55procent är det svårt att se med vilka argument man skallavvisa krav på höjning nästa gång till 60 och nästnästa till 65procent. Varje steg kan uppfattas som litet och acceptabelt.Genom ''de små stegens tyranni'' är snart tillbaka idet ''perversa'' och ''ruttna'' skattesystem som vi för fem årsedan med stor möda lyckades ta oss ur.Den viktiga tanken att bara av allainkomsttagare, och av de heltidsarbetande,skulle betala statlig inkommstskatt slås härigenom i spillror.Redan har knappt hälften av alla heltidsarbetandelöntagare en marginalskatt på . Det gäller tillexempel nästan alla befordrade poliser och kanske hälften avalla polisassistenter, många mellanstadielärare och flertaletspeciallärare, adjunkter och andra högre befattningshavare iskolan, en fjärdedel av socialsekreterarna, mångaavdelningsföreståndare i sjukvården, nästan allaprivatanställda tjänstemän i ledande ställning och medsjälvständigt kvalificerat arbete och åtskilliga arbetare inombyggnadsindustrin, den grafiska branschen, skiftarbetare iprocessindustrier och underjordsarbetare i gruvindustrin.I ett läge när behöver uppmuntrakompetensutveckling och åstadkomma en ökad tillväxt föratt komma till rätta med de ekonomiska problemen är detenligt vår mening oerhört angeläget att slå vakt omskattereformen.Regeringen föreslår också att inflationsskyddet avskatteskalan skall urholkas, liksom det s k reallöneskyddet.Även detta är självfallet ett avsteg från skattereformen medallvarliga effekter, såväl realekonomiska som avsignalkaraktär. I det exceptionella statsfinansiella läge somnu råder är vi dock beredda att acceptera ett tillfälligt avstegi dessa avseenden. Det kan uppfattas som rimligt att denurholkning av pensioner, studiemedel m m som skermotsvaras av en liknande urholkning av vissa mellan- ochhöginkomsttagares inflationsskydd. Vi hänvisar dock till desynpunkter vi har på den teknik som bör användas i dettasammanhang.Vad vi här anfört om det angelägna i att slå vakt omskattereformen bör som sin mening ge regeringentill känna.7. budgetalternativ -- en menySom framgått ovan har vi allvarliga invändningar mot fleraav de föreslagna skattehöjningarna, som enligt vår meningkommer att allvarligt försvåra tillkomsten av nya jobb.Därmed riskerar arbetslösheten att låsas fast på en för högnivå, vilket försvårar budgetsaneringen. Sådanaskattehöjningar motverkar således sitt syfte. Vi föreslår attde avvisas.Vi har också invändningar mot vissa av de föreslagnautgiftsminskningarna. Enligt vår uppfattning belastasbarnfamiljerna alltför hårt av regeringens förslag. Det är t ex välkänt att familjer med flera barn har en svåraresituation än många andra. Fördelningspolitiska studier tyderinte på att barnfamiljerna som grupp klarat sig bättre änandra, snarare tvärtom. Vi föreslår därför sammantagetmindre besparingar som riktas just till barnfamiljer.Den teknik för den s.k. avindexeringen av pensioner m.m.som regeringen föreslår innebär att besparingen blir större juhögre inflationen är. Detta försvagar tilltron tilllåginflationspolitiken. Vi föreslår därför i stället att dentekniken väljs där indexeringen begränsas till 2 procentsprisökning, vilket sammanfaller med riksbankensinflationsmål. Ingen kompensation ges därmed förprisökningar som överstiger . Regeringen tycks hauppskattat besparingsbeloppet i sitt förslag utifrån enantagen prisökning på . Under dessaomständigheter ger den av oss alternativa tekniken ungefärsamma besparingsbelopp och betydligt starkareincitament för att bekämpa inflationen.Vi kan heller inte acceptera den föreslagna minskningenav u-landsbiståndet.Vi avvisar också den föreslagna omläggningen avarbetsmarknadspolitiken. Omfattningen räknat i antalpersoner är i stort sett densamma som gäller enligt fattadebeslut, men regeringen föreslår en omfördelning mellanolika åtgärder som sammantaget ökar kostnaderna med drygt700 . Därtill föreslås att ersättningsnivåninom svuxa höjs med , vilket viavvisar. Vi föreslår i stället att nuvarande kostnadseffektivainriktning bibehålls, med undantag för förslaget omstarthjälp (flyttningsstöd) som vi biträder.I fråga om investeringar och underhåll av vägar ochjärnvägar föreslår vi att det investeringsprogram som nulöper sträcks ut något i tiden, så att utgifterna fram till 1998blir lägre. I första hand bör detinnebära en senareläggning av vissa väginvesteringar.Regeringen föreslår också i ökat anslagför underhållsåtgärder. Så sent som avvisade riksdagenförslag av liknande innebörd och harkonjunkturuppgången förstärkts. Förslaget kan således intemotiveras av konjunkturskäl och bör avvisas. Därtill föreslårregeringen i olika s kinvesteringssatsningar. Vi biträder förslagen vad gällermiljöinvesteringar (), kulturområdet (),ombyggnadsåtgärder i skolor m m () ochäldrebostäder () samt åtgärder för bättreinomhusklimat i bostäder (), även om vi ärskeptiska till storleken på effekterna med hänsyn tillkommunernas ansträngda ekonomiska läge. Förslaget om enextra subvention för opreciserade åtgärder avseendebostäder, på räknat på ospecificerat underlag, äremellertid så vagt utformat att vi inte kan biträda det.Därmed sparar vi jämfört medregeringen. Totalt minskar således utgifterna för innevarandebudgetår 1994/95 därmed med jämförtmed regeringens förslag.Vi utgår från att regeringens förslag inom arbetsmarknads-och investeringspolitiken består även nästa budgetår(förutom tilläggsanslaget för underhållsåtgärder) liksomvåra föreslagna förändringar, så besparingen med vårtförslag blir /96 (1,5 bostads-ROT, 1,0 A-politik samt ca 0,3 tidsutsträckningen avinfrastrukturinvesteringarna). bedömer vi attomfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ärnågot mindre än , varför besparingen kanuppskattas till ca (1 på grund avtidsutsträckningen av infrastrukturinvesteringarna samt ca0,5 på grund av mer kostnadseffektiva A-åtgärder).Vi avvisar också förslaget om direktavdrag för byggnader.Det skulle nästan helt innebära en subvention till sådanabyggnadsinvesteringar som redan är påbörjade, och vi anserdetta omotiverat i dagens statsfinansiella läge.Eftersom propositionen saknar uppgifter om budgetsaldom m under innevarande budgetår kan inte heller vi ge ensådan redovisning. Vi konstaterar dock att våra förslagförstärker budgeten med ca 4,5 miljarder jämfört medregeringen för innevarande budgetår. Detta motsvararungefär EU-avgiften under samma tid.För /96 (på 12-månadersbasis)föreslår vi följande meny av åtgärder (alla belopp är jämförtmed regeringens förslag):Utgiftsförändringar 1995/96 (+ innebär ökade utgifter, --innebär minskade utgifter) MdkrVårdnadsbidraget behålls+ 2,3Flerbarnstillägget ändras ej+ 0,5Mindre besparing för bidragsförskott+ 0,1Bistånd+ 0,3Besparingar inom Nathalieplanen (läkemedel, tandvård,snabbare avveckling av delpensionen, bostäder)-- 3,3Socialförsäkringarna-- 2,0(genomsnittlig inkomst under 12 mån. sominkomstgrund)Försäljning av statliga företag samt koncessionsavgifter(ränteeffekt)-- 1,3Dito (engångseffekt)-- 10,0Ej betald skatt reducerar pensionen-- 1,3A- och I-politik-- 2,8Övrigt (presstöd, effektivare kontroll mot fusk)-- 1,0Summa-- 8,5inkl engångs-- 18,5Vad beträffar de föreslagna förändringarna avbidragsförskotten accepterar vi förslaget om längreåterbetalningstid. Vi avvisar tanken på nominell låsning avutgående belopp, men förutsätter att den översyn som nupågår resulterar i den uppgivna totala besparingen. Vadgäller biståndet avvisar vi förslaget att räkna in 300 miljonerkronor för asylkostnader i biståndsbudgeten. Vi är ocksåmycket skeptiska till att låsa biståndet i nominella tal underhela perioden till , men återkommer till denna fråga ijanuari. Regeringen föreslår också under rubriken försäkerhet att utgifterna för invandring m.m. skall reducerasmed . Om detta kan ske genomrationaliserings- och organisationsförändringar har vi ingainvändningar, men det är mycket oklart om detta är möjligt.Vi förbehåller oss rätten att återkomma med synpunkter närregeringen har preciserat förslaget.Flera av regeringens besparingsförslag är inte allskonkreta. Det gäller t ex den statliga konsumtionen, därman -- exklusive försvaret -- anser sig kunna spara 2miljarder kronor. Huruvida detta faktiskt är möjligt ochacceptabelt kan vi inte bedöma förrän de konkreta åtgärdernapresenteras, och det sker tydligen senare.Inkomstförändringar 1995/96 (+ innebär ökadeinkomster, -- innebär minskade inkomster jämfört medregeringens förslag) MdkrNej till 25 procents marginalskatt-- 4,3Nej till dubbelbeskattning-- 6,5Nej till höjd skatt på avtalspensioner-- 1,0Nej till slopad kvittningsrätt-- 0,7Nej till ''företagsskattelättnadsreserv''0Nej till sociala avgifter för vinstandelar-- 0,1Nej till återinfört grundavdrag+ 1,8Nej till direktavdrag för byggn.inv. (genomsnitt o.1996)+ 1,3Införande av bankgarantiavgift+ 1,0Summa-- 8,5Motiveringen till de flesta av våra ställningstaganden ifråga om skattehöjningsförslagen framgår av tidigareresonemang i motionen. Därutöver finner vi detanmärkningsvärt att regeringen föreslår höjd skatt påtjänstemännens avtalspensioner. Detta är ytterligare ettavsteg från vad som överenskoms i skattereformen. Förslagetdrabbar ensidigt de privatanställda tjänstemännen eftersomdet främst är de som har sina avtalspensioner fonderade.Dessutom har förslaget enligt vår uppfattning negativaeffekter inför den stundande avtalsrörelsen.Sammantaget innebär våra förslag ca 8,5 miljarder kronorstörre besparingar och lika mycket lägre skatter änregeringens förslag, exklusive engångsbesparing.Budgeten förstärks alltså med ytterligare 10 miljarderkronor under /96 (på 12-månadersbasis).Budgetmeny år 1998Utgifter Mdkr 1998Familjepolitik+ 2,8Bistånd+ 0,3Nathalieplanen-- 6,3Socialförsäkringarna-- 7,0Höjd pensionsålder-- 6,0Ej betald skatt reducerar pensionen-- 1,3A- och I-åtgärder-- 1,8Försäljning av statliga företag samt vissakoncessionsavgifter-- 1,3Dito engångs-- 10Övrigt-- 1,0Summa-- 21,6inkl engångs-- 31,6Vi har ovan kommenterat våra förslag inomfamiljepolitiken och biståndet. Under rubriken''Nathalieplanen'' har tillförts den minskning avräntebidragen med ca som avses ske underåren 1997 och 1998. Vad gäller besparingen inomsocialförsäkringarna anser vi att flera av förslagen i den avESO publicerade skriften försäkring bör kunnagenomföras. Det gäller t ex förslaget att låta förtidspensionövergå i förtida uttag av folkpension . Vi haremellertid räknat med en betydligt mindre besparing änutredningen eftersom vi inte anser det rimligt att genomföraett dylikt förslag för de personer som uppbär förtidspensiondärför att de har någon form av funktionshinder.Vad gäller förslaget om höjd pensionsålder finns enöverenskommelse mellan de tidigare regeringspartierna ochden nuvarande regeringen att ingendera skall genomföradetta förslag ensidigt. Detsamma kan i någon mening sägasgälla beträffande delpensioneringens avskaffande, eftersomdet finns en överenskommelse att denna avskaffas i det nyapensionssystemet. Vi anser det emellertid angeläget attaktualisera både förslaget om höjd pensionsålder och ettsnabbare avskaffande av delpensionen med hänsyn till detstatsfinansiella läget och utgår från att regeringen kan anslutasig till förslagen.Inkomster Mdkr1998VaraktigtMarginalskatt-- 4,3-- 1,4Dubbelbeskattning-- 6,5-- 6,5Avtalspensioner-- 1,0-- 1,0Kvittning-- 0,7-- 0,1Företagsskattereserv+ 2,0+ 2,0Vinstandelar-- 0,1-- 0,1Grundavdrag (statl. )0+ 0,2Direktavdrag bygg.inv.-- 0,4+ 0,3Bankgarantiavgift+ 1,0+ 1,0Summa-- 7,1-- 5,6Sammantaget minskar utgifterna med nära 22 miljarderkronor och skatterna sänks med ca medvårt förslag 1998. Budgeten förstärks således med ytterligare15 miljarder kronor utöver regeringens förslag. Inklusiveengångseffekter blir förstärkningen ca 25 miljarder kronormer än regeringens förslag.Till detta kommer de indirekta effekter som uppkommerpå grund av att våra förslag stimulerar företagande ochtillkomsten av nya jobb. Vi har inte försökt uppskattastorleken av denna effekt på budgeten, men konstaterar attvarje procentenhets lägre arbetslöshet avlastar statskassan8--10 miljarder kronor.Folkpartiets förslag innebär således en i förhållande tillregeringen snabbare skuldstabilisering, både vad avserkonkreta budgetåtgärder och vad avser möjligheter attstimulera företagande och nya jobb, dvs begränsaarbetslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1.