ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Bo513 · 1994-01-25 00:00:00 — Det framförs ständigt klagomål på dålig innemiljö.Alltför ofta beror problemen på undermåligainstallationssystem. Många har varitkritiska emot att det är tillåtet med återluft och förnärvarande är det endast tillåtet i bostäder och barnstugor.I samband med utformningen av de nya byggreglerna1993 var återluftsfrågan den mest diskuterade ochifrågasatta. Och de nya reglerna förbjuder nu återluft iutrymmen för sömn och vila.I barnstugor tillåts återluft efter särskild utredning meni djurstallar, kontor och allmänna utrymmen samt mellanolika ''celler'' (t.ex. lägenheter) är återluft förbjuden.I har man gjort utredningar som visar, attdödligheten ökar i hus med återluft mellan lägenheter. Idjurstallar har undersökningar genomförts, vilka visar påökad sjuklighet och dödlighet vid användning av återluft.Därför anser jag att det inte heller i bostäder ochbarnstugor ska vara tillåtet med återluft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot användning avåterluft.
mot · GH02Bo514 · 1994-01-25 00:00:00 — är en skogsälv. Den rinner till itrakterna av och mynnar ut i ca 2mil norr om finns det tre riksintressen, som måstebevaras, nämligen den utdöende utterstammen,flodpärlmusslan och ett genetiskt mycket värdefulltharrbestånd.Gideälven har mycket stor betydelse ur sportfiske- ochrekreationssynpunkt. Det fina harrfisket i de aktuellaforsarna spolieras helt vid en utbyggnad av forsarna.Gidekraft Aktiebolag har ansökt hos vattendomstolenom tillstånd att bygga ut mellan Gammelby ochBjörna. Det finns två utbyggnadsförslag, dels ett alternativmed tre kraftstationer med tillhörande dammar, dels ettförslag med en kraftstation, damm och tunnel. Med detsenare förslaget uppstår en torrsträcka, påvilken minimitappning föreslås.Den för utbyggnad aktuella sträckan har bedömts varaav riksintresse enligt naturresurslagen både urnaturvårdssynpunkt och ur energisynpunkt (NRL, 2 kap, §§6 och 8).En utbyggnad, vare sig med en eller tre kraftstationer,är inte förenlig med ett långsiktigt bevarande av utter,flodpärlmussla och harr.Att tillåta ingrepp, som medför svåröverskådligaförändringar i områden, som hyser den akuthotade uttern och/eller är lämpliga som uttermiljöer kan ejanses vara förenligt med en strävan att långsiktigt bevara ettlivskraftigt bestånd av utter i Sverige.Det spelar ingen roll om utbyggnaden blir enligtenstations- eller trestationsalternativet, flodpärlmusslankommer att utrotas i bägge fallen. Det blir också omöjligt,i samband med en utbyggnad, att genetiskt bevaraGideälvens harr.Gideälven är en älv, som måste få fortleva som den göridag. Därför anser jag, att på de aktuellaälvsträckorna ska skyddas enligt 3 kap 6 § NRL. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av enligt 3 kap.6 § NRL.
mot · GH02Bo515 · 1994-01-25 00:00:00 — Översvämningar utefter reglerade vattendrag I samband med stora översvämningar uppkommeribland skador på egendom av olika slag. Dammar brister,vägar förstörs, källarvåningar översvämmas och helabyggnader raseras, eller flyter bort, för att nämna någraexempel. I en del fall har också hela industrier raserats.Kraftbolagen som äger vattenregleringsrätten är oftaovilliga att diskutera ersättningar till de som drabbasekonomiskt, trots att vattenkraftproduktion är mycketlönsam och mycket väl skulle tåla denna lilla pålaga.I allmänhet är det samhällets olika instanser som får gåin och täcka de ekonomiska skadorna, reparera vägar ochbroar eller återuppbygga en raserad industri, som i de flestafall är mycket viktig ur regional synpunkt. Privatpersonersom drabbas har ytterst små möjligheter att få rimligersättning för skadad eller förlorad egendom. Deförsäkringar som är möjliga att teckna mot dennatyp av skador har också, i den mån denna möjlighetutnyttjas, mycket höga självrisker.Privatpersoner drabbas ofta hårt ekonomiskt utan att dehar möjlighet att få ersättning.Under hösten 1993 drabbades de som bor efter en delälvar i av stora översvämningar. De som bor efterälvarna får i många fall stå för större delen av kostnaden.Detta förhållande är inte rimligt. Det orättvisa förhållandetinom detta område bidrager också till att skapa en negativinställning till vattenkraftproduktion. Det skulle gå attavsätta en liten del av kraftindustrins vinster för attlösa detta angelägna problem.Det skulle gå att konstruera en fond som täcker dennatyp av skador, som finansieras och även eventuellt förvaltasav kraftindustrin. En sådan fond skulle inte påverkavattenkraftproduktionens vinster märkbart om den blirrikstäckande, men den skulle vara av mycket stort värde förde drabbade. Den nu rådande ordningen är inte rimlig.Privatpersoner och samhället, i olika former, får täckakostnaderna när de uppstår, medan de som gör de storavinsterna inte drabbas alls.Regeringen bör ta upp förhandlingar med devattenkraftproducerande företagen om inrättandet av enriksomfattande fond som ersätter översvämningsskadorefter reglerade vattendrag, med en generös tillämpning. Iandra hand bör lagstiftning aktualiseras.Denna typ av skadereglering bör också vara ett villkorvid omprövning av gamla vattendomar och fastställande avnya. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning för skador i sambandmed översvämningar efter reglerade vattendrag.
mot · GH02Bo519 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringens förprövningsrätt i miljöärenden Befria regeringen från förprövningar i miljöärendenDen nu aktuella miljöprövningen av Öresundsbronhar fokuserat problemet med att det är regeringen som ärförsta och enda instans som ska avgöra om projektet ärförenligt med vattenlag och naturresurslag. Kan verkligenregeringen göra en saklig prövning trots de slutna avtalenmed ?Vi vill avskaffa regeringsprövningen och ersätta den medprövning i någon vill starta en miljöfarlig verksamhet är detnormalt eller koncessionsnämnden som gertillstånd och ställer upp villkor för hur verksamheten skallbedrivas. Enligt naturresurslagens fjärde kapitel skallemellertid lokaliseringen av anläggningar och åtgärder somkan antas få betydande omfattning först prövas avregeringen. Om regeringen ger tillstånd skakoncessionsnämnden därefter avgöra vilka villkor som skagälla för verksamheten. kan då intepåverka valet av plats eller avstyra en verksamhet även omden inser att påverkan på miljön blir allvarlig.Skälet till att denna tidiga regeringsprövning en gånginfördes var att man ville undvika att den som tänkte startaen ny verksamhet skulle lägga ner mycket tid och arbete påatt utreda ett projekt som ändå inte skulle få lov att kommatill stånd. En motsvarande ordning gäller för verksamhetersom ska prövas enligt vattenlagen där regeringen först skapröva tillåtligheten av vissa större vattenföretag.Det ursprungliga motivet till dessa förprövningar avregeringen finns emellertid inte längre. krävs bådemiljökonsekvensbeskrivningar och remissbehandling innanregeringen fattar sitt beslut och det finns därför ingen tid attvinna genom att dela upp prövningsförfarandet i entillståndsdel och en villkorsdel. Däremot blir det allttydligare att detta förfarande leder till flera problem.Ett av problemen är att det i många fall är svårt attfrikoppla frågan om vilken plats som är lämpligast från vilkavillkor som ska gälla för verksamheten. Typfallet äretablerandet av deponier.Ett annat problem är det som aktualiserats genommiljöprövningen av . I många stora projekt ärstaten en direkt eller indirekt intressent. Regeringenhamnar då på två stolar. Å ena sidan ska man verka för attprojektet ska bli av, å andra sidan ska man sätta stopp förprojektet om det inte uppfyller miljölagstiftningens krav.Ett avskaffande av regeringens förprövning enligtnaturresurslag och vattenlag skulle undanröja dessaproblem.Riksdagen bör fatta beslut om detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attavskaffa regeringens förprövning enligt naturresurslagenoch vattenlagen.
mot · GH02Bo521 · 1994-01-25 00:00:00 — ''Att tänka efter före'' är ett talesätt, som passar väl inpå att vi bör förebygga och minimera risk för olyckor ochskador.Vi har envist motionerat om behovet av brandvarnare,som verkligen är ett sätt att minimera och förebygga skadorpå person och egendom.I betänkande 1992/93:BoU18 avslås vårt förslag om attbrandvarnare ska installeras i all nyproduktion och i äldrelägenheter.Utskottet skriver visserligen att det ligger ett stort värdei att brandvarnare installeras i alla våra bostäder. Menförslaget bereds i . Det ärett år sedan vi fick det beskedet. Enligt uppgift harberedningen ännu inte kommit fram till ett förslag.Ännu har gått med skador till liv och egendomförorsakade av bränder. Erfarenheten visar attbrandvarnare kan medverka till att spara både liv ochbegränsa materiell skada.Vi anser att regeringen omgående ska fatta beslut om attbrandvarnare ska installeras i all nyproduktion och i äldrelägenheter i samband med renovering och tillbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av brandvarnare.
mot · GH02Bo522 · 1994-01-25 00:00:00 — Under förra behandlades frågan om utökatälvskydd. I bostadsutskottets betänkande (1992/93:BoU7)hemställdes bl.a. att sträckning mellan Stennäsoch skulle undantas från vattenkraftsutbyggnad.Kammaren beslöt tyvärr, med en rösts övervikt, attbifalla reservation 1 till betänkandet, innebärande attytterligare överväganden skulle göras.Riksdagen ''borde'' ha beslutat enligt utskottetshemställan. Självfallet bör detta nu rättas till genom attriksdagen ånyo fattar ett beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att älvsträckan mellan ochBjörna i undantas från utbyggnad genom att dentas in i 3 kap. 6 § naturresurslagen.
mot · GH02Bo523 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningVattenkraften är den billigaste och renaste formen avelkraftgenerering varför dessa resurser i första hand börutnyttjas för en utökning av den totala elkraftresursen.En paradox är att som vattenkraften är detmest miljövänliga alternativet är det just miljöskäl somstoppar dess vidare utbyggnad.Ett tillsynes olösligt problem, men det finns faktiskt ettsätt att både ''äta upp kakan och ha den kvar'', ett slagsperpetuum mobile. Vi talar då om att utnyttja älvsvattenresurser utan att nämnvärt störa miljöintressena.AllmäntVattenkraftutbyggnaden i har huvudsakligenskett genom utnyttjande av befintliga älvar.Kännetecknande för dessa är att höjdskillnaderna inte ärdramatiska utan har erhållits genom längre uppdämningarav älvarna. T.ex. älvarna lutar i medeltal 1--per km.På sådana älvsträckor behöver man alltså samla ihopfallhöjd älvsträcka för att det skallräcka till ett kraftverk med 30 meters fallhöjd.Vattenmagasinen är huvudsakligen belägna inomfjällområdet på gränsen mot . Betraktar man dentopografiska kartan över och , finner man attpå ett flertal ställen avståndet mellan vattenförråd och denorska fjordarna varierar medfallhöjder på upp till . Med andra ord skulleman kunna utnyttja dessa befintliga fallhöjder och tillvaratavattenförrådens innehållna energi mera effektivt genomtunneldrivning till de norska fjordarna.Historik 1959--1961 utfördes en utredning om vattenkraften urTorne älv genom '''' somredovisat resultatet i ett betänkande 1961. Där finns ävendessa möjligheter redovisade med mycket positivaomdömen.Utredningen behandlar tre alternativ varav två avsåglösningar med överledningar mellan och älvar,där man i det ena fallet utnyttjade en tunnel tillRombaksbotn med en kraftstation under jord vidVassijaure på svenska sidan av gränsen.Inga ytterligare studier har gjorts eftersom älv harundantagits från utbyggnad genom riksdagsbeslut.FörslagGenom att utnyttja som vattenmagasin ochleda vattnet genom en tunnel (.) till Rombaksbotni kan man utnyttja en mycket stor fallhöjd (340meter) och erhålla ett betydande effekttillskott.Kraftverket i Rombaksbotn kan byggas antingen som ettflytande (i ) eller som ett konventionellt kraftverkatt byggas i berget vid tunnelns mynning.Projektet är extra intressant eftersom , Norgeoch har ett avtal om gemensammaöverenskommelser vad avser kraftutnyttjande i de norradelarna av respektive länder.Vidare genom att man kan utnyttja vattenkraften frånTorne träsk utan någon påverkan av miljön längs älven dåfiske och vildmarksliv fortfarande kan löpa normalt.Vi föreslår därför att regeringen låter utreda om manmot bakgrund av projektets miljövänliga profil kan föreslåen förändring av tidigare beslut vad avser älvsutbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda möjligheten attutnyttja vattenkraften från trots älvsfredande.
mot · GH02Bo525 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med att behandlade proposition1992/93:80 om utökat älvskydd beslöt att skyddaytterligare 13 vattenområden och älvsträckor frånvattenkraftsutbyggnad. Beträffande bl.a. Gideälvenuppströms beslöt att ytterligareöverväganden bör göras.Uppströms utgör tillsammans mednågra mindre sträckor i de sista resterna avVästernorrlands läns skogsälvforsar. har därförstor betydelse för upprätthållandet av den biologiskamångfalden i länet. , strömlekande harrbestånd ochförekomsten av flodpärlmussla gör älvsträckans faunamycket intressant. I lugnvatten finns sik, abborre och gäddamen även goda bestånd av öring förekommer upp till StoraTällvattnet och i biflödena. har ett flertaliakttagelser gjorts som styrker att är enutterbiotop.Det är älvsträckans sammanlagda värde som uniknaturmiljö med geologiska kvalitéer, det växt- och djurlivsom är knutet till älven och dess betydelse för det rörligafriluftslivet samt för de närboende som gör den viktig attskydda.En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sigden planerade utbyggnaden. ,i och harockså motsatt sig tillstånd till utbyggnad. De anser attskyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering avforsarna mellan och debatten om framtid har man från vissa hållframfört, som en kompromiss, ett tioårigt moratorium förutbyggnad av älven. Frågan om att tillåta eller inte tillåtaen utbyggnad av uppströms kan endastbesvaras med ett ja eller nej. Vad beträffar Gideälvenuppströms bör svaret bli nej till fortsatt utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skydda uppströmsBjörna enligt 3:6 NRL.
mot · GH02Bo526 · 1994-01-25 00:00:00 — Bestämmelserna om skydd för vattendrag som ärvärdefulla ur bevarandesynpunkt finns i naturresurslagens,NRL, 3 kap. 6 §. Där anges att vattenkraftverk samtvattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamålinte får utföras i vissa särskilt angivna vattenområden ochälvsträckor.I 3 kap. 2--6 §§ NRL finns vidare särskildahushållningsbestämmelser om skydd för natur- ochkulturvärden. Dessa bestämmelser berör också värdefullavattendrag.Riksdagen beslutade om att 13vattenområden och älvsträckor skall omfattas avskyddsbestämmelserna enligt 3 kap. 6 § NRL.I samband med detta beslut lämnade riksdagenregeringens förslag om fortsatt inventering utan erinran.Samtidigt påpekade att ytterligare övervägandenborde göras beträffande älvsträckorna vid Brunnsberg iÖsterdalälven, sträckan mellan och iGideälven, vid Jaurekaska i samt Ljungåni Gimån.Senare har regeringen tillkallat en utredare med uppgiftatt lämna förslag om vilka ytterligare värdefullavattenområden och älvsträckor i landet som bör skyddasmot vattenkraftutbyggnad. Utredaren har enligtkommittédirektiv 1993:86 att särskilt görade överväganden som beslutat enligt ovan.Då denna mycket omfattande inventering synes dra utpå tiden bör det övervägas om de fyra ovan nämndaälvsträckorna, som redan tidigare varit föremål förutredning, inte borde behandlas separat för beslut snarastmöjligt. I dessa fall är materialet redo för beslut betydligttidigare än de överväganden som måste göras i de åtskilliganya vattenområden och älvsträckor som utredaren kommeratt redovisa. Denna onödiga fördröjning av beslut kan integagna någon av berörda intressenter.Beträffande Brunnsberg i harlänsstyrelsen i i yttrande till utredaren redan den29 återupprepat bevarandeintresset avälvsträckan. Önskemålet är således fortfarande att dennaälvsträcka bör ges ett skydd enligt 3 kap. 6 § NRL.Likaledes omfattas vattenområde, Unnansvattenområde samt , sträckan mellan Stora Skedvioch Storforsens kraftverk, av motsvarande beslut om skyddenligt samma lagrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av sträckan vidBrunnsberg, mellan Åsen och Väsa, enligt 3 kap. 6 § NRL.
mot · GH02Bo603 · 1994-01-25 00:00:00 — Framtagande av underlag för renbetesinventeringar ären lång följetong som år återkommit till riksdagen.Arbetet sker i nära samarbete med forskare och företrädareför berörda intressen. Ett framtagande avunderlagsmaterialet skulle tjäna rennäringen och övrigaberörda intressen. De konflikter som tid efter annan kunnatinregistreras skulle kunna undvikas om ett tillräckligtdokumenterat underlag kan presenteras.För den långsiktiga hushållningen och rennäringensekonomiska avkastning är det väsentligt att arbetet medframtagande av underlaget för renbetesinventeringarforceras. På grund av rådande lågkonjunktur och vissaefterforskningar ifrån AMS och berördalänsarbetsnämnders sida har frågan aktualiserats huruvidaAMS på sedvanligt vis kan biträda med vissa resurser för attunder viss övergångstid kunna arbeta vidare med nämndarenbetesinventeringar. Enligt vad jag erfarit harjordbruksverket trots en rad påstötningar ifrån berördaintressen inte visat någon större entusiasm för atttillsammans med AMS forcera renbetesinventeringen. Detborde under alla förhållanden inte saknas underlag ochpropåer om att en inventering av renbetet måstegenomföras.Från sida har tidigare framförts att det ärangeläget att renbetesinventeringen kommer till stånd.Jag förutsätter att i enlighet medriksdagens tidigare beslut gör en fullständiggenomarbetad uppläggning och planering hur och på vilketsätt framtagande av underlag för renbetesinventeringarskall genomföras.Jag förutsätter att arbetet med framtagande avunderlagsmaterial sker i nära samarbete med företrädareför berörda intressen (samebyarna genom () och övriga berörda intressenför renforskningen). För att skingra alla ''dimmor'' och föratt så snabbt som möjligt kunna redovisa underlag förrenbetesinventeringar bör och medberörda länsarbetsnämnders hjälp genast sätta igång enmera målinriktad kartläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att Jordbruksverketoch gemensamt med berördaintressen så snabbt som möjligt vidtar konkreta åtgärder isyfte att få till stånd renbetesinventeringar inom helarenskötselområdet,2. att hos regeringen begär att en plan förgenomförande av renbetesinventeringar inom helarenskötselområdet föreläggs .
mot · GH02Bo604 · 1994-01-25 00:00:00 — Efter uttalande från om värdet av kontaktermellan staten och näringen beträffande olika insatser inomrennäringen har årliga överläggningar hållits mellan statenföreträdd av tidigare lantbruksstyrelsen numera och näringen företrädd av ().Regeringen föreslår nu att SSR skall ersättas medSametinget. Även vi ser ett värde i att Sametingetsuppfattning i hithörande frågor kommer till uttryck viddessa överläggningar. Vi ser det dock inte motiverat attdetta skall ske på så sätt att inte också SSR skall ta del idessa överläggningar även fortsättningsvis.Det skall erinras om att syftet med överläggningarna äratt skapa förutsättningar för en dialog mellan staten ochnäringen. Även om har till uppgift att bevakarennäringens behov blir dock vid sådanaöverläggningar att se som en statlig myndighet. Dettarubbar det ursprungliga syftet med kontakten mednäringen.Det förhållandet att en sameby inte är medlem avSSR bör inte förändra den roll SSR ursprungligen givits somföreträdare för näringen.Vi föreslår mot denna bakgrund att det nuvarandesystemet med årliga överläggningar bibehålls med dettillägget att även skall ta del i dessaöverläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta ordningen för deårliga överläggningarna mellan staten och företrädare förrennäringen.
mot · GH02Bo607 · 1994-01-25 00:00:00 — Främjande av rennäringenInom renbetesområdet hävdas i olika sammanhang attdet finns för många renar. Renantalet är en viktig fråga inteminst för samerna, men även en viktig fråga för andraintressenter i området. För att fastställa hur många renarsom bör finnas inom ett visst betesområde skall beslutetnaturligtvis bygga på gjorda betesinventeringar.Medel för renbetesinventering anvisas under anslagetE1. Främjande av rennäringen.Anslaget är oförändrat 11 017 000, men det anslagetskall även användas till underhåll av vissa stängsel motNorge. För det åtagandet angavs förra årets medelsbehovvara 5 113 000. I årets förslagsanslag anges inte hur stortdetta medelsbehov är. Anslaget skall även täcka en radandra kostnader för åtgärder till främjande av rennäringen,som katastrofskadeskydd vid svåra betesförhållanden,konsulentverksamhet, utvecklingsprogram för samebyarm.m.Riksdagen har uttalat att det är viktigtatt renantalet kan anpassas till vad betesmarkerna tållångsiktigt. För att fastställa högsta tillåtna renantal för ensameby, krävs att betesinventering gjorts avvinterbetesmarkerna.Riksdagen bör därför hos regeringen begära attjordbruksverket får i uppdrag att utarbeta en samladplan för inventering av de återstående betesområdena samtkostnaden för detta.Överläggningar mellan ochrennäringenInrättandet av ett sameting innebär att samerna ,genom folkvalt organ, kan föra en dialog medstorsamhällets institutioner.Många sätter likhetstecken mellan same och renskötsel,så även regeringen när den föreslår att de årligaöverläggningarna mellan SSR och nuskall övertas av för rennäringens del.De arbetsuppgifter som överlåts åt börföregås av överenskommelser med om huröverlåtandet skall ske, åtminstone nu i inledningen avtingets etablering. Innan en överenskommelse medsametinget gjorts bör därför överläggningar angåendeinsatser inom rennäringen som tidigare ske med näringensföreträdare till rennäringenNuvarande stödnivå med /kg för vuxen ren och 16kr/kg för renkalv, som var ett regeringsbeslut, innebar ennedjustering av den stödnivå föreslagit.Meningen var att även med den nya konstruktionenprisstödet i kronor räknat skulle bli det samma som närstödet, enligt beslut, utgick per slaktad ren. Såblev icke fallet.Mot den bakgrunden föreslår nu jordbruksverket attstödet skall uppjusteras till den nivå som var tänkt, d.v.s.för //kg vuxen ren och /kg förrenkalv. Vi anser att skall fatta beslut om ettprisstöd för renkött till den nivå som jordbruksverketföreslår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att Jordbruksverketskall utarbeta en samlad plan för renbetesinventering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tills vidareskall överlägga med SSR om prisstödet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nivån på prisstödet tillrennäringen skall beslutas av och fastställas enligtJordbruksverkets förslag.