mot · GH02Fi202 · 1994-01-25 00:00:00 — Åtgärder för att bromsa löneskillnader BakgrundSom bakgrund till skattereformen hävdades bl.a. att dehöga marginalskatterna i praktiken lett till attlöneförhandlingar alltmer kommit att präglas av att''nettotänkande'' förhandlingsresultat uppmättes iuppnådda förändringar av köpkraft med hänsyn tagen tillmarginalskatternas effekter. Det gamla skattesystemetledde därför till kraftigt ökade skillnader i nominellabruttolöner (och därtill ''avdragsraseriet'').När skattereformen genomfördes och de med högreinkomster, i synnerhet de som ej byggt uppavdragsmöjligheter, fick en kraftigt ökad disponibelinkomst pekades på behovet av att i kommandelöneförhandlingar ta hänsyn till vad reformen redan gett dehögre inkomsttagarna.Av detta har mycket litet förverkligats.Utvärderingar av skattereformenUtvärderingarna av skattereformen visar att deekonomiska skillnaderna mellan hög- och låginkomsttagareökat. Sparkvoten har förändrats från cirka minus tillplus av de disponibla inkomsterna. Höginkomsttagarnasvarar också för merparten av det extremt högahushållssparande som under nuvarande lågkonjunkturförstärker de samhällsekonomiska problemen. Hushållenmed de lägsta inkomsterna har däremot tvingats öka sinskuldsättning.Genom lågkonjunkturen och massarbetslösheten harlöneförändringarna varit små för alla grupper. Även avdetta skäl har utjämning mellan hög- och låginkomsttagareefter skattereformen uteblivit.Dessutom sker löneförhandlingarna i alltmerdecentraliserade former vilket ytterligare förhindratmöjligheterna att i lönebildningen motverkaskattereformens effekter på skillnader i disponibel inkomstmellan skilda grupper.Tendenser till ny skatteplaneringGenom de förändringar av främst kapital- ochförmögenhetsbeskattning som genomförts har tendenser märkts till en ny skatteplanering därmänsklig energi och mänskliga resurser åter används för attundvika eller reducera skatter. Skillnaden är attmöjligheterna till skatteplanering i högre grad reserveras tillhushåll med stora aktieposter och/eller annan förmögenhetsom med omdispositioner kan undvika eller omfördelaskatt.Inför etablerandet av EES-samarbetet och ett eventuelltinträde i EU finns också farhågor att en öppen europeiskarbetsmarknad kommer att leda till accepterandet av änstörre löneskillnader.Den strävan efter ekonomisk och social utjämning somunder präglat det svenska samhället är inte baraideologiskt ifrågasatt av starka grupper. Medlen förutjämning har försvagats som andra förändringarleder utvecklingen mot ökade löneskillnader och socialaklyftor.Skall det svenska samhället även för framtiden präglasav jämförelsevis mindre ekonomiska skillnader och mindreav sociala konflikter och våld, behövs nya attityder menockså nya ekonomisk-politiska medel. Hur skalllönebildning, utbildningspolitik, skatter, avgifter m.m.omformas för att motverka världens och det egnasamhällets uppdelning i ''fattiga och rika'' på det sätt sombl.a. biskopar beskrev i ett brev?Avsikten är inte att återinföra höga inkomstskatter, sombevisligen leder till svartjobb, fusk och fiffel eller stelamodeller för lönebildning. Men det behövs ''bromsar'' motalltför stora löneskillnader.I debatten om det framtida pensionssystemet hardiskuterats om pensionsavgifter skall tas ut även förinkomster över gränsen för pensionsgrundande inkomst.Full avgift oberoende av inkomst borde i någon meningkunna motverka frikostigheten med mycket höga löner. Juhögre löner desto mer betalas i avgift utan att man får någottillbaka -- ett fungerande argument i dessa kretsar?Olika förslag till åtgärderI den amerikanska kongressen har diskuterats en annanform av avgift för att motverka extremt stor lönespridning iföretagen. Förslaget innebär att företagen betalar extraarbetsgivaravgifter om löneskillnaderna mellan anställda ärmycket stora.En ytterligare möjlighet är en progressivarbetsgivaravgift för personal med extremt höga löner.Dessa exempel anges som riktningsangivelse för ettidéarbete med syfte att söka nya ekonomisk-politiska medelför att motverka de ökade löneskillnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att föreslå medel att motverka stora löneskillnader.