ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Jo631 · 1994-01-25 00:00:00 — Runt om i landet och inte minst i mitt hemlän Värmlandfinns en rad industriruiner i vilka döljer sig ett flertalmiljöskadliga ämnen som bedöms som högriskavfallbåde för människor, djur och växter men som inte sanerasdärför att det tycks inte gå att peka ut någon ansvarig.De kommuner där dessa miljöhotande kvarlevor finnshar inte råd att själva eller till någon del klara de kostsammasaneringsåtgärder som i regel krävs. De går inte heller attutföra med AMS eller ALU-verksamhet eftersom deterfordras expertkunnande och speciellt utbildad personal.Industriidkarna är i regel borta och kan inteställas till ansvar. tränger miljöfarliga ämnenner i mark och grundvatten och asbest från huskroppar ochisoleringsmaterial förs av vinden ut i omgivande natur ochvattendrag. Problemet kan inte rättas till på annat sätt änatt staten tar det övergripande ansvaret för de kostnadersom krävs för att sanera de miljöfarliga lämningar sompåtalas i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att initiativ tas för attmiljöhotande industrilämningar saneras.
mot · GH02Jo636 · 1994-01-25 00:00:00 — I bedrivs ett intensivtmiljöarbete. Den geografiska placeringen mellan två bergoch en koncentration av tung industri gjorde att halten avluftföroreningar blev oacceptabelt hög. Trots att situationenförbättrats avsevärt efter de åtgärder som vidtagits återstårfortfarande ett antal miljöförbättrande insatser att göra föratt åstadkomma en bra miljö.Den av regeringen tillsatta delegationen förMiljöprojekt presenterade i sittbetänkande ''Rent till 2000'' (SOU 1990:102) ett antalnödvändiga åtgärder för att förbättra luftkvalitén iSundsvall.Regeringen har därefter tillsatt en statlig samordnaremed uppdrag att tillsammans med berörda parter sökalångsiktiga och ekonomiskt fördelaktiga överenskommelserom trafikinvesteringar i --Timråregionen.Samordnarens förslag som lämnades till regeringen våren1992 innehåller följande åtgärder:JärnvägarNedsänkning och överdäckning avOstkustbanan genom centrum.Godsjärnvägssatsning för transporter till och från de tungaindustrierna i regionen genom komplettering av befintligtspårsystem. Projektet ger förutsättningar för en ökad andelgods på järnväg och därigenom betydande positivamiljöeffekter.VägarProjektet innehåller en ny E4 från Njurundatill och en sydlig passage för E14 förbi gav bron över högstamiljöprioritet eftersom detta delprojekt har den särklassigtbästa miljöeffekten för luftkavalitén i centrum.Kväveoxidhalten i gatunivå beräknas sjunka påde mest trafikbelastade gatorna om bron byggs. Bron är enförutsättning för att kunna avlasta fråntrafik så att riktvärden för kanuppnås. Det är också ett led i att förbättra ett av de sämstaavsnitten med hög trafikbelastning på längsNorrlandskusten.Komplettering av det lokalavägnätet i . En utbyggnad av de båda väglänkarnaGranloholmsleden och Västra länken medför att trafik tilloch från västra delar leds utanför centrum.KollektivtrafikMiljöprojektet föreslår också en satsning på ettmodellortsprojekt för att förbättra kollektivtrafiken medbuss i tätortsområde.De åtgärder som miljöprojektet presenterat skulleinnebära att luften i förbättras högstavsevärt. Tillsammans med de åtgärder kommunen på egenhand vidtagit och kommer att vidta innebär det attSundsvall blir ett mönster för hur man med ett aktivtmiljöarbete radikalt kan förbättra en hårt belastad miljö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda insatser föratt förverkliga de förslag som presenterades avMiljöprojekt --.
mot · GH02Jo637 · 1994-01-25 00:00:00 — Skogsnäringen är den största nettoexportnäringen iSverige. Detta faktum och förhållandet, att omfattandeluftföroreningsorsakade skogsskador börjatuppträda i våra skogar gör det till en angelägen uppgift attnoggrant följa skadeläget.De mest produktiva skogarna finns i den södra delen avlandet och från dessa delar har regionalaskadeinventeringar med flygbilder, utförda av bl.a.Skogsvårdsorganisationen och avslöjatomfattande skador. Från sydvästra kommer nurapporter om nya, ännu delvis oförklarade skador.Nya miljöproblem, ett mildare framtida vinterklimatliksom luftföroreningarnas redan kända påverkan påskogsresurserna gör det angeläget att skogssituationen iSydsverige övervakas på ett samordnat och uthålligt sätt.Mot denna bakgrund är det allvarligt attskogsskadeinventeringar baserade på flygbilder, som bådeinternationellt och i vårt land är den bästa metoden att följaskadeutvecklingen i de mest försurningsdrabbadeområdena i , inte används inom den nationellamiljöövervakningen.Övervakningen av skogsutvecklingen i södra områden är en nationellangelägenhet. Regional samordning finns och kan fortsätta,men kravet på omfattande överblick, enhetlig metod ochredovisning, finansiering och kontinuitet kräver också ettnationellt ansvar.Riksdagen har beslutat om miljöövervakning.Naturvårdsverket har fått i uppdrag att utforma ettnationellt program. Som komplement skall Länsstyrelsernautforma regionala miljöövervakningsprogram. Allt dettamåste samordnas på nationell nivå.En, jämfört med riksskogstaxeringen, fördjupadskadeövervakning kan inte ses som en regionalangelägenhet. En regelbundet återkommande -- förslagsvisvart tredje år -- skogsskadekontroll samordnad avSkogsstyrelsen omfattande , , samtKronobergs, , och län måste organiseras och finansieras inom ramen fördet nationella miljöövervakningsprogrammet.Det nuvarande nationellamiljöövervakningsprogrammet är i huvudsak kemisktinriktat men omfattar också vissa biologiska ochmarkhydrologiska data. Programmet syftar till att följa ochidentifiera existerande miljöbelastningar.I ljuset av förväntade framtida klimatförändringar, somen effekt av ökade koncentrationer av drivhusgaser,tillkommer nya påverkansfaktorer. Framtidaklimatförändringar kan förväntas kraftigt förändra denaturgeografiska miljöförhållandena utefter våra flackakuster samt i genom påverkan av permafrost,utbredning och frekvenser av laviner, jordskred och andramarkrörelser.Den nationella miljöövervakningen bör med hänvisningtill ovanstående kompletteras så att kusterosionen görs tillföremål för övervakning i valda kustområden. Påmotsvarande sätt bör i valda fjällområden erosion, vittring,laviner, skred och andra markrörelser bli föremål förnationell övervakning. Vad gäller denna typ avmiljöövervakning i fjällen bör det framhållas, att Sverigegenom tidigare forskning och goda bakgrundsdata har heltunika förutsättningar att bidra till den internationella bildenav klimatpåverkan i de nordliga områdena. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationell miljöövervakning.
mot · GH02Jo641 · 1994-01-25 00:00:00 — Övergödningen av kust- och inlandsvatten är fortfarandeett stort problem framför allt i våra jordbruksområden.Tillförseln av kväve och fosfor till vattendragen måstedärför minska kraftigt.Föroreningskällorna är flera men läckaget frånåkermark, bl.a. genom erosion är dominerande. har beräknat att drygt 40procent av den mänskliga fosfortillförseln kommer frånåkermarken (då är inte det naturliga bidraget medräknat).Motsvarande siffra för kväve är drygt 30 procent.Ett stort och viktigt steg mot minskat läckage avnäringsämnen från jordbruket är de bestämmelser sominförts i skötsellagen bl.a. om vintergrön mark och förbudmot gödsling . Det finns emellertid ytterligare enmycket viktig strategisk åtgärd -- nämligen att skapaskyddszoner och våtmarker vid särskilt belastadevattendrag. Forskning har visat att en 10 meter bredskyddszon efter ett vattendrag kan minskafosforbelastningen . Våtmarker kan varaeffektiva ''naturliga reningsverk'' för kväve. Exempelvis haren studie i tillrinningsområde visat attkvävebelastningen kunde minskas med /år genomatt anlägga våtmarker. Detta till enkostnad av endast /kg reducerat kväve.1989 infördes det s.k. NYLA-bidraget (NYLA=Nyainslag i odlingslandskapet) med syfte att stimulera en ökadvariation i jordbrukslandskapet. till för att skapa skyddszoner och våtmarker. skapades skyddszoner och våtmarker för 0,8miljoner kronor /92 längs som rinner uti Gullmaren och i ett av Antens tillflöden. Trots attskyddszonerna ännu inte är färdigutvecklade visarpreliminära resultat på en förbättrad vattenkvalité. Isamband med att omställningsstödet infördes avskaffadesNYLA-bidraget varvid arbetet med att skapa skyddszoneri det närmaste avstannade.Förutom effekter på vattenkvalitén har skyddszoner ochvåtmarker en positiv effekt på odlingslandskapets flora ochfauna och den biologiska mångfalden.Ett ersättningssystem bör därför införas i särskiltmiljökänsliga områden för att stimulera lantbrukare attanlägga skyddszoner med mera vid vattendrag och sjöar föratt minska näringsläckaget från åkermark.Detta bör ske genom att reglerna för omställnings- ochanläggningsstöd inom jordbruket ändras så att stödet kanstyras till områden där en omställning gör stormiljövårdsnytta. Detta kan exempelvis ske genom att enhögre ersättning utgår i de områden som av respektivelänsstyrelse utpekas som särskilt angelägna.Alternativt kan ett nytt bidragssystem, vilket i huvudsakutformas i enlighet med det tidigare NYLA-bidraget,införas. Finansiering bör även i detta fall ske genom enomfördelning av medel från stödet till jordbruketsomställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ersättningssystem somstimulerar lantbrukare att anlägga skyddszoner vidvattendrag och sjöar för att minska näringsläckaget frånåkermark.
mot · GH02Jo644 · 1994-01-25 00:00:00 — Genom kretsloppsresonemang och ökade miljöpolitiskaambitioner när det gäller avfall, kan tidigare lagstiftningbehöva omprövas och de övergripande målen utvärderas.Begreppet ''avfall'' preciseras inte i tidigare lagstiftning.När avfall återvinns blir frågan: Är detta avfall elleråtervinningsbar restprodukt? Konsekvenserna föraktörerna blir mycket olika beroende på vad svaret blir.I viss lagstiftning ges kommunerna ett övergripandeansvar för avfallshanteringen, både vad avser hushållsavfalloch liknande avfall. Såsom lagstiftningen ärutformad preciseras inte kommunernas ansvar när detgäller icke-hushållsavfall, utan reglerna kan avkommunerna tolkas som att kommunerna har lagligtmonopol. Kommunens övergripande ansvar är ilagstiftningen inte preciserat i förhållande till denetableringsfrihet och den konkurrensneutralitet somexempelvis förutsätts i den nya konkurrenslagstiftningen.Enkelt uttryckt behöver ''avfallslagstiftningen''moderniseras och anknytas till senare, mer övergripandelagstiftning inom området, som den om offentligupphandling och miljö.Jag föreslår att en utredning tillkallas medrepresentanter för kompetenta miljömyndigheter,konkurrensverket och aktörer på marknaden för attklargöra dessa frågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avavfallslagstiftningen.
mot · GH02Jo645 · 1994-01-25 00:00:00 — Returpapper och vattenbaserad färg kan vara tickandemiljöbomber. Det återvunna papperet kan bära okändamikro-organismer och lösningsmedelsfria färger bubbla avmögel. Vi kan stå inför ett nytt mögelhusproblem.Idag är återvinning av papper och utveckling av nyalösningsmedelsfria färger steg in i ett miljövänligaresamhälle.Tekniker, ytkemister och återvinningsexperter i olika ledpresenterar nya lösningar.Tekniskt och ekonomiskt är de nya processerna bra, menman har glömt ett led, nämligen att konsulteramikrobiologerna.Vatten är det som mikroorganismer gillar bäst och omett lösningsmedel ersätts med vatten och man inte samtidigttillför ett konserveringsmedel, kan färgen plötsligt börjamögla eller jäsa.Mängden av konserveringsmedel är också avgörande.Ur miljösynpunkt halveras i vissa fall mängdenkonserveringsmedel, eller så ligger man lite under hälften.Genom detta hämmas svamptillväxten, men man förhindrarinte en viss tillväxt.Med för lite konserveringsmedel växer svamparna nu iett stört tillstånd och i detta onormala förhållande stressasde att producera toxiska ämnen, gifter som de normalt inteproducerar. Dessa gifter kan vara mycket farligare än enliten mängd av ett välanalyserat konserveringsmedel. Närman minskar på mängden konserveringsmedel är det alltsåviktigt att man gör en rätt avvägning.Ett annat problemområde är pappersåtervinning. Färsktpapper utgör normalt sett ingen mögelfara. De återvunnapapperets historik är däremot okänd.Papperet kan komma från tropiska skogar, det kan havarit utsatt för extremt mycket regn eller använts somförpackning runt ett speciellt livsmedel.I det här papperet finns okända mikroorganismer ochom de utsätts för exempelvis rätt temperatur och lagommycket vatten i en återvinningsprocess, kan de växaohämmat.Idag konsulteras normalt inte mikrobiologer och därförkan resultatet bli, att när industrin nu åtgärdar ettmiljöproblem förorsakar de ett annat.Livsmedelsbranschen arbetar med svampar ochmögelproblem och i livsmedelsbranschen finns av traditionett bra samarbete mellen mikrobiologer och tekniker.Tyvärr är det ett samarbete, som inte är vanligt inom annanindustri.De miljöproblem vid bl.a. pappersframställning som jaghär har belyst har fått alltför liten uppmärksamhet.Det bör därför ankomma på attuppmärksamma de miljörisker som är förknippade medpappersåtervinning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att Naturvårdsverketfår i uppdrag att uppmärksamma miljörisker som ärförknippade med pappersåtervinning.
mot · GH02Jo647 · 1994-01-25 00:00:00 — För att långsiktigt komma tillbaka till den fullasysselsättningen krävs enligt finansplanens redovisning enuppgång till en tillväxt i ekonomin om underresterande 90-tal.Detta är en hög, men möjlig, ambition. Det är dockalldeles avgörande att tillväxten sker på ett miljömässigthållbart sätt. För att uppnå en tillväxt i balans krävs en mixav regleringar, stimulanser och ekonomiska styrmedel.Ett ekonomiskt styrmedel som inte använts, mensom mer och mer studeras, är s.k. överlåtbarautsläppsrätter, eller bubblor.Modellen nämndes exempelvis ikompletteringspropositionen men harfortfarande inte konkretiserats.Ett sätt att komma igång är att helt enkelt pröva, och ettutmärkt objekt är en kvävebubbla överStockholmsregionen. Det finns all anledning att tro attStockholmsregionen även nu kommer att leda utvecklingenut ur krisen och in i tillväxten. Därför är det angeläget atthär sätta in särskilda åtgärder för att se till att ekonomin gårhand i hand med miljön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försök med överlåtbarautsläppsrätter i .
mot · GH02Jo650 · 1994-01-25 00:00:00 — Gällande regler om strandskydd grundas på attsamhället vill värna om det rörliga friluftslivet där detannars skulle kunna hindras av markägarintressen. Det ärbra att vi har sådana regler.Stränderna är dock även av stor betydelse för växt- ochdjurlivet. Vissa arter skulle riskera att utrotas ombebyggelse, skogsavverkningar och åkerbruk skulle tillåtastränga ända ner till vattnet.I samband med om miljöoch utveckling (UNCED) skrev underen konvention om biologisk mångfald, som harratificerat . Detta förpliktar till åtgärder inationell lagstiftning för att i olika avseenden öka skyddetför den biologiska mångfalden.Strandskyddsbestämmelserna bör utvidgas så att de ävenvärnar om den biologiska mångfalden. Det bör ankommapå regeringen att i proposition till lägga förslag tillutvidgning av strandskyddet i detta hänseende i enlighetmed förslag till miljöbalk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgning av strandskyddet tillgagn för den biologiska mångfalden.
mot · GH02Jo655 · 1994-01-25 00:00:00 — Bilavgaserna är ett av våra största miljöproblem. Det ärdärför angeläget att allt görs för att få så små utsläpp sommöjligt. har tagit fram en miljöklassadbensin med väsentligt mindre skadliga utsläpp. Den harlägre svavelhalt, lägre bensenhalt, mindre restprodukteroch ger mindre bensinångor. De tekniska förutsättningarnafinns därmed för att göra bilismen mindre miljöskadlig.Förutsättningen för att den nya bensinen skall nå helamarknaden är att konsumentpriset är sådant att denmiljöklassade bensinen kan konkurera prismässigt medövriga typer av bensin. har utarbetat ettförslag till miljöklassning och beskattningssystem somskulle göra detta möjligt. Det är vår uppfattning attregeringen bör vidta de åtgärder som krävs för attinföra miljöklassning och möjliggöra för miljöklassadbensin att göra sig gällande på marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassning av bensin.
mot · GH02Jo662 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningI diskuteras möjligheterna att inledaprovborrningar och undersökningar av botten i den norskadelen av med syfte att utvinna olja eller gas.Regeringen avser att lägga fram ett förslag inför Stortingetunder våren 1994.Enligt ett uttalande från den norske energiministernJens i ''är intefrågan om vi skall öppna för oljeletning, utan hurstora delar som skall öppnas''.Konsekvenser för fisketEtt område från ända in till Oslofjordenkan bli aktuellt. Områdets östgräns går strax utanförKosteröarna i . Dessa sammanfaller till stor delmed de viktigaste fiskeplatserna i , inte enbart denorska yrkesfiskarna utan också i hög grad de svenska ochdanska. Varje oljerigg måste exempelvis omges av enförbjuden zon för trålning . Fisket iSkagerrak omsätter miljardbelopp. Områdetförvaltas gemensamt av , och EU. Enbart iSverige är drygt 1 000 västkustfiskare beroende av fisket iSkagerrak. Enbart det svenska fisket efter räkor ochHavskräfta i området inbringar per år.Till detta kommer ett stort fiske efter sill och makrill m.m.Yrkesfiskets organisationer i , ochDanmark har protesterat mot oljeutvinningen. Det haräven i och den norska organisationenNatur och ungdom gjort. De norska myndigheterna bördärför presentera underlag över vilka konsekvenserna blirför yrkesfisket vid en oljeutvinning.Miljökonsekvenserna måste utredasKonsekvenserna för hela Skagerrakområdet måsteutredas. Det norska närings- och energidepartementetpresenterade en konsekvensutredningom hur den planerade verksamheten kommer att inverka påmiljön i . Den norska utredningen har inte gått inpå vad som kommer att hända vid den svenska västkusteneller i vid eventuella oljeutsläpp. Dockkonstaterar utredningen att ett oljeutsläpp i nårland konstateras det dock i den norskautredningen. Risken att den hamnar på stränder ochklipphällar bedöms som överhängande.Havsströmmar och vindar i och Skagerraksamverkar så att den svenska till stor del blirmottagare av drivande avfall. Nedskräpningen avvästkusten har varit ett tilltagande problem under lång tid.Årligen genomförs numera städkampanjer i ochBohuslän för att få bort skräpvallar efter stränderna. Redani dag är en del av avfallet från oljeutvinningen längre ut iNordsjön. som delgivits dennorska utredningen som remissinstans har dock ej i tidinlämnat remissvar. Det svenska är ifrågan om miljöpåverkan av en ytterstnoggrann. Det måste självfallet också vara viktigt att engrundlig miljöutredning sker om konsekvenserna för densvenska vid oljeutvinning i nära vårtlands gräns. Den måste nu agera snabbtoch kräva ett fullständigt utredningsmaterial ommiljökonsekvenserna för svensk del.Många faktorer talar mot att det ej är lämpligt medoljeutvinning i . Den måstenu handla kraftfullt för att tillvarata svenska intressengällande miljön och fisket vid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en bredarekonsekvensutredning av den planerade olja- ochgasutvinningen i .
mot · GH02Jo663 · 1994-01-25 00:00:00 — Lövgrodan (Hyla arborea) är en utrotningshotad art somenbart förekommer på ett fåtal platser i . En alltföromfattande granplantering samt inplantering av kräftor ismåvatten har utgjort det största hotet mot lövgrodansfortbestånd.Naturvårdsverket har med stöd av 14 § naturvårdslagenfridlyst alla hotade eller sällsynta grod- och kräldjursarter ilandet. Men det räcker inte. För att lövgrodan och andragroddjur skall finnas kvar i krävs att också deraslivsmiljö skyddas. Vi menar att ett sådant skydd skallinföras.För att skydda hotade miljöer finns möjligheten attbesluta om naturreservat. Det kan förefalla väl drastiskt närdet egentligen gäller att skydda mindre nyckelområden. Ifallet med lövgrodan smärre vattensamlingar, lövskog ochlövbuskmarker.Riksdagen har beslutat att i 21 § naturvårdslagen(1964:822) införa regler om skydd för biotoper. Dettagaranterar dock inte ett fullgott skydd för t.ex. sällsyntagroddjur, eftersom det inte är livsmiljön för en viss art somskyddas enligt biotopskyddsparagrafen utan bestämdatyper av markområden.USA har en speciell lagstiftning (Endangered SpeciesAct) för hotade arter som innebär att man för vissa officielltlistade arter kan etablera ''kritiska områden'' med skydd.Ett välkänt exempel på en art som skyddats med lagen ärden fläckiga ugglan (Strix occidentalis) varshäckningsbiotop hotas av skogsbruk i nordvästra vid SverigesLantbruksuniversitet har skissat på en modell som skullekunna gälla för . Han föreslår t.ex. attnaturvårdsverket skulle få i uppdrag att fastställa officiellalistor över hotade arter. För ett urval av dessa skulle''kritiska områden'' etableras som inrymmer arternaslivsnödvändiga biotoper. Alla planerade åtgärder för attsäkra en arts överlevnad skulle sedan skrivas in i ettåtgärdsprogram.Regeringen är också medveten om bristerna ilagstiftningen om biotopskydd. I proposition 1993/94:30 omen strategi för biologisk mångfald anförs att''Erfarenheterna tillämpning avbestämmelserna om biotopskydd får vara vägledande föröverväganden om 21 § NVL kan behöva kompletteras föratt skydda hotade arters livsmiljöer''. Enligt vår mening börregeringens arbete att komplettera 21 § NVL påbörjasomedelbart. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i naturvårdslagen att utrotningshotade arterslivsmiljöer ges ett varaktigt skydd.
mot · GH02Jo664 · 1994-01-25 00:00:00 — Övergödning är ett av de största problemen för hav ochvatten.Algblomning, syrebrist, svavelvätebildning och dödabottnar har under rapporterats frånsödra . Det beror på att våra kustvatten ärövergödda.Riksdagen har beslutat att tillförseln av närsalter tillkustvattnen skall minska. Miljömålet för kväve, minskningmed till 1995, kommer vi inte att klara.Läckage från skogs- och jordbruksmark är den störstautsläppskällan och läckaget från skogen ökar dessutomkontinuerligt. Dikning och torrläggning av våtmarker göratt vatten och närsalter snabbt når kusten. Genomtorrläggning har också våtmarkernas roll som biologiskareningsverk gått förlorad. inser vi att våtmarkerna kanvara mycket kostnadseffektiva biologiska reningsverk.Denna betydelse markeras genom regeringens beslut attförbjuda ny dränering och torrläggning av våtmarker i södraSverige.Många sydsvenska kommuner har startat projekt för attskapa skyddszoner och våtmarker utmed vattendrag för attsamtidigt rena vatten och skapa värdefulla natur- ochrekreationsområden. Större projekt i odlade områdenkräver också stora investeringar. Det gör att vissa planerendast kan genomföras delvis, eller i värsta fall inte alls.Stora förseningar uppstår i brist på medel.För att stimulera och påskynda arbetet med att anläggaskyddszoner och återskapa våtmarker bör statliga medelutgå till kommuner och vattenvårdsförbund. Detta börriksdagen ge regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till skyddszoner ochanläggning av våtmarker.