mot · GH02Bo206 · 1994-01-25 00:00:00 — har tidigare beslutat om en ny lag ombostadsanpassningsbidrag. Denna lag ersätter bl a tidigareförordningar om bostadsanpassning. Fr o m den 1 januari1993 har flertalet statsbidrag inordnats i ett generellt systemför de statliga bidragen. Med hänsyn tillbostadsanpassningens viktiga roll för äldre ochhandikappade har beslutat om den nya lagen.Lagen ger kommunerna en skyldighet att svara förverksamheten.Bostadsutskottet har under föregående riksdagsårbehandlat frågan om elektromagnetiska fält och beslutat attförlägga en utfrågning till januari 1994.Ellallergiker är organiserade i föreningen för El- ochBildskärmsskadade. Föreningen har 1 400 medlemmar ochuppskattar antalet elallergiker till ca 2 000 personer.Den bedrivna forskningen har inte kunnatklarlägga orsakerna till elöverkänslighet. Överkänslighetenhar troligen flera orsaker av vilka känslighet för elektriskaoch magnetiska fält kan vara en. Men också andra orsakersom allergier, ljudkänslighet och kemiska ämnen kan habetydelse.Eftersom elöverkänslighet inte existerar officiellt blirhandläggningen ofta godtycklig från samhällets sida. Desom är drabbade möts ofta av oförståelse av mångainstanser såsom läkare, tandläkare, försäkringskassa ochkommunen. Eftersom kommunerna handlägger ochbeslutar i ärenden om bostadsanpassningsbidrag bör de fåtydligare anvisningar om elallergikernas situation. De somdrabbas måste oftast göra stora ombyggnader i sin bostadför att kunna vistas där. får de ingen ersättning fördetta. Elallergikerna bör kunna få rätt tillbostadsanpassningsbidrag. eller annanlämplig instans bör därför ges i uppdrag att utfärdaanvisningar om elallergikernas rätt tillbostadsanpassningsbidrag.I de nya råd och föreskrifter om bildskärmsarbete somArbetarskyddsstyrelsen utfärdat sägs om elöverkänslighetatt det i väntan på forskningsresultat behövs en ökadberedskap för att kunna hjälpa och stödja personer som harbesvär. Om denna typ av problem dyker upp påarbetsplatsen är det viktigt att arbetsgivaren med hjälp avexempelvis företagshälsovården gör en utredning och vidtaråtgärder för att hjälpa den drabbade personen. MedArbetarskyddsstyrelsens föreskrifter har det såledesklarlagts att arbetsmiljölagstiftningen kan åberopas för attpå arbetsplatserna hjälpa dem som drabbats avelöverkänslighet. Arbetarskyddsstyrelsens synpunkterefterlevs inte på alla fföretag och inte i alla delar av landet.Betydande insatser kan göras av företagshälsovården ochåtgärder kan sättas in som eliminerar problemen eller gerlindring för de allra känsligaste. Arbetarskyddsstyrelsen börges i uppdrag att informera och syna synpunkter om vadsom kan göras i avvaktan på forskarnas resultat.Möjligheterna att uppnå mera långtgående ochbestående resultat kräver insatser såväl på arbetsplatsensom i hemmet. Utelämnas den ena så leder ofta inte hellerandra insatser till positiva resultat. Det är därför viktigt attinsatser kan göras jämsides på arbetsplatsen och i hemmet.Rätten till bostadsanpassningsbidrag bör därför, på sammasätt som i Arbetarskyddsstyrelsens råd och anvisningar,dokumenteras i anvisningar och allmänna råd. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten tillbostadsanpassningsbidrag för dem som lider av elallergi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bredare information omArbetarskyddsstyrelsens råd och anvisningar videlallergi,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på gemensam sanering avsåväl arbetsplats som bostad för elallergiker.