ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub730 · 1994-01-25 00:00:00 — Logopeder är en mycket viktig yrkesgrupp för dem somhar röst-, tal- eller språkhandikapp.Antalet tjänster i Norrlandslänen är mycket lågt, bara 3tjänster per 100 000 invånare. Det skall jämföras medbetydligt högre tal i övriga regioner i landet ochSocialstyrelsens rekommendationer på minst 7-8logopedtjänster per 100 000 invånare. Få landsting i landethar dock nått det av uppsatta målet. Sånärsom på de tre nuvarande utbildningsorterna ,och råder det större eller mindre brist i helalandet.Störst är bristen i de fyra nordligaste landstingen, norrasjukvårdsregionen, där av tjänsterna är vakanta. Destora rekryteringsproblemen har också påverkatnorrlandstingens benägenhet att inrätta ytterligare tjänster.Den viktigaste orsaken till logopedbristen i äratt utbildning saknas norr om . På samma sättsom gällt t.ex. läkar- och tandläkarutbildningarna ärförläggning av logopedutbildning till Norrlandslänen enavgörande förutsättning för att lösa rekryteringsproblemen.Brister på tjänster och svårigheter att besätta de somfinns drabbar särskilt grupper som psykisktutvecklingsstörda, de med afasi och/eller dysartri efterstroke eller annan hjärnskada, barn med avvikandespråkutveckling, stammare m.fl. Med nuvarandeförutsättningar kan man inte tala om någon vård och hjälppå lika villkor för dessa handikappgrupper i Norrlandslänenjämfört med övriga landet.Efter framställan från har rektorsämbetet vid universitetunder 1991 utrett förutsättningarna för att inrätta enlogopedutbildning i . Med anledning av utredningenhar anhållit hos regeringen att manavsätter medel för intag av 22 studerande var fjärde termin.I universitets framställning för denkommande treårsperioden föreslås start avlogopedutbildning i 1995.Kravet på en ny logopedutbildning i har ocksåstarkt stöd av , Afasiförbundetoch m.fl., vilkai skrivelser och uppvaktningar understrukit behovet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ramen för utökningenav antalet intagningsplatser vid universitet och högskolorunder perioden /94-1995/96 inrätta en nylogopedutbildning i , med intag av 22 studerande varfjärde termin med början .
mot · GH02Ub732 · 1994-01-25 00:00:00 — Verksamheten vid den Demografiska databasen, ,vid är av infrastrukturell karaktär. Enunik kompetens kring registrering, databasuppläggning ochforskarstöd har byggts upp . Syftet medDemografiska databasens verksamhet är främst att förseforskare inom främst samhällsvetenskap och humaniora,men även medicin, på nationell och internationell nivå medhögkvalitativa data. DDB saknar sitt motstycke i världen.Ingen annanstans finns ett sådant detaljrikt ochhögkvalitativt befolkningsmaterial, vilket återspeglas i detstora internationella intresset. Detta ställer höga krav påDemografiska databasens datorsystem, vilket skallmöjliggöra flexibla uttag av dataset för forskare på skildanivåer och från olika discipliner.De forskare som har använt och använder DDB:smaterial är spridda över landets universitet. En stor andelav forskargrupperna kommer från utomnordiska länder,varför DDB spelar en viktig roll för det internationellaforskningsutbytet.Till DDB har knutits ett () med syfte att bedriva forskning på materialet. Ettsådant centrum skall bidra till att förstärkainternationaliseringen, attrahera utländska forskare,stimulera gränsöverskridande forskning ochforskarrekrytering. CBS vetenskapliga inriktning styrs viaett vetenskapligt råd sammansatt av företrädare förbefolkningsstudier i , , , ,och . Dessa representerar olikaämnesinriktningar.År 1989 genomförde en utvärdering av DDB.Utredarnas slutsats var bland annat att DDB bordeutvecklas vidare som en nationell forskningsresurs. Enexpertgrupp med forskare från flera universitet pläderade idetta sammanhang dessutom för en utökning och rumav det material som DDB registrerar. Man underströkockså vikten av att takten i inregistreringen bibehålls på enhög nivå.Sammansättningen av styrelsen för DDB avspeglar detnationella intresset. nominerar två ledamöter, vilkakommer från universiteten i respektive Uppsala.Vidare har rektorsämbetet vid utsett enledamot från landsarkivet i Lund.Sett ur ett annat perspektiv har finansieringen av DDBhaft en tydlig nationell prägel. DDB startade som ettforskningsprojekt med medel från RiksbankensJubileumsfond och i . Närverksamheten övergick till att bli av mer permanentkaraktär 1978 och med som huvudmanfinansierades DDB via en särskild anslagspost iregleringsbrevet. bidrog ävenfortsättningsvis med en betydande del i budgeten.I nuläget ingår anslagstilldelningen till DDB i densamhällsvetenskapliga fakultetens anslag. Den nyamodellen för resultatredovisning och resurstilldelning somär under införande medför att fakulteten hamnar snett i denriksjämförelse som görs enär DDB:s del i fakultetsanslagetär ca 20%.Umeå universitet har i sitt remissvar till utredningen omnationella forskningsresurser (1992:5)framhållit att Demografiska databasen bör bli en nationellforskningsresurs i enlighet med det som framfördes iutredningen från såväl som Forskningsrådsnämnden.Den Demografiska databasen bör /95 tillförasresurser i egenskap av nationell forskningsresurs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser tillDemografiska databasen i .
mot · GH02Ub733 · 1994-01-25 00:00:00 — Tillgången till högre utbildning i norra harendast funnits i en generation. Sedermera har högskolorna i samtSundsvall/och tillkommit. Som enföljd av detta är det fortfarande i regionen en alltför litentradition för såväl undomar att, efter gymnasieskolan, läsavidare på universitet och högskola, som för de redanyrkesverksamma att fortbilda sig där. För att skapaförbättrade förutsättningar till att förändra och utvecklanäringslivet samt samhället i övrigt måste tillgången tillhögre utbildning öka för regionens invånare, oavsettbostadsort.Ett viktigt led i detta är utvecklingen avdistansutbildning samt möjligheterna att erbjudadecentraliserad utbildning, dvs. utbildning på andra orterän högskoleorten. Ett dagspendlingsavstånd på frånuniversitets- och högskoleorterna , ,, och täcker endast en mindredel av regionens yta. Distansutbildning som erbjuderutbildning oberoende av tid och rum kan ännu endasterbjudas inom ett begränsat antal ämnesområden ochnivåer. Det är därför avgörande att skapa möjligheter attbedriva viss utbildning på högskolenivå förlagd till andraorter än högskoleorterna.Umeå universitet har allt sedan tillkomsten tagit ettansvar för den regionala utbildningen och utvecklingen avhögre kompetens. har tidigt tagit initiativ tillatt utveckla och erbjuda distansutbildning samt att erbjudakurser på universitetsnivå genom undervisning förlagd tillolika orter inom regionen. har också utvecklatett kontaktnät med särskilda kontaktpersoner i drygt fyrtiokommuner i regionen. Detta kontaktnät delas medhögskolan i och Mitthögskolan.Det resurstilldelningssystem för grundutbildning viduniversitet och högskolor som infördes baseraspå det antal studerande som börjar en kurs samt det antalsom klarar examinationen. Det finansiella ansvaret liggerpå kursgivande universitet/högskola och det krävs ett visstantal studerande på en kurs för att denna inte ska gå medförlust. I det nya resurstilldelningssystemet kommer det attbli allt svårare att få universitet/högskolor att erbjudautbildning som inte förväntas vara kostnadstäckande. Dettakommer att leda till ett minskat utbud av kurser på andraorter än universitets-/högskoleorten.För att balansera systemets effekter på dendecentraliserade utbildningen i bör ett särskiltregionalt stöd införas för decentraliserad utbildning givenav samt högskolan i ochMitthögskolan. Detta regionala stöd bör tilldelas Umeåuniversitet med ansvar att i samråd med högskolan i fördela detta stöd på ett för regionenoptimalt sätt. Konstruktionen samt storleken av detta stödbör vara klart inför /96. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd fördecentraliserad utbildning.
mot · GH02Ub735 · 1994-01-25 00:00:00 — Styrelsen för har underuppmärksammade former beslutat att högskolansverksamhet och undervisning rörande den tekniskautbildningen skall flyttas från till Kristianstad.Beslutet har på goda grunder ifrågasatts inom länet.Kritikerna anför att högskolan inte lever upp till sittregionala ansvar och att detta är en anmärkningsvärdkapitalförstöring och brist på kostnadseffektivitet. Det ärockså svårt att finna några utbildningsmässigakvalitetsvinster i den beslutade omlokaliseringen -- snarareär risken stor för motsatsen.Som ett led i viktiga uppföljningsverksamhetvill jag föreslå att utbildningsutskottet närmare följer upputvecklingen och planerna vid . Iavvaktan på att denna uppföljning ägt rum föreslår jag attanslaget till bibehålls på sammanivå som innevarande budgetår -- vilket innebär enminskning med i förhållande tillregeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till (C28, åttonde huvudtiteln) för budgetåret1994/95 anvisar mindre än vad regeringenföreslagit eller således .
mot · GH02Ub737 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskningscentum om mänskliga rättigheter m.m. Hävdandet av mänskliga rättigheter och etablerandet avdemokrati är beroende av ett fungerande rättsväsende.Rättsutveckling är därför en nödvändig faktor i tredjevärlden, där en rättskultur saknas . Ett gottstyrelseskick (''good goverenance'') som ett demokratisktvärde förutsätter begrepp som rättssäkerhet och ''rule oflaw''.Mänskliga rättigheter gagnas också av en ekonomiskutveckling. Den satsning som sker på skapande avmarknadsekonomiska system i tredje världen är även denberoende av ett väl fungerande rättsväsende och existensenav en juristprofession i dessa länder. Det har visat sig, inteminst genom vårt eget lands utveckling, att juristerna ochrätten spelar en viktig roll för att skapa det förtroendemänniskor och marknad kräver för att transaktioner ochkontakter mellan grupper i samhället spontant skall kommatill stånd.Uppmärksamheten av rättens betydelse både förekonomi och mänskliga rättigheter är relativt ny. Behovetav systematisk kunskap, inte minst av de erfarenheter somsker i samband med svenskt bistånd inom området, ärpåfallande. Det är också angeläget att den kompetens --inhemsk och utländsk -- som finns tillgänglig i vårt land tastill vara och utvecklas. Vi föreslår därför inrättande av etttvärvetenskapligt -- juridiskt, samhällsvetenskapligt --Center med rubricerad inriktning och med ämneträttssociologi som bas.Det kan därvid övervägas att till detta Center inrätta enprofessur i mänskliga rättigheter m.m. Frågan om en nyprofessur i ämnet har länge varit aktuell påuniversitetsstadiet utan att den blivit löst.Regeringen bör utreda berörda frågor och framläggaförslag till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett Center fördemokrati, mänskliga rättigheter och rättsutveckling.
mot · GH02Ub901 · 1994-01-25 00:00:00 — De förändringar som sker i vårt samhälle och det ökadeinternationella samarbetet ställer höga krav påkompetens- och kunskapsutveckling. Det krävs satsningarpå kunskap och kompetens över hela arbetsmarknaden. Enfruktbar väg att tillgodose detta växande behov ärdistansutbildning. Med distansutbildning överbryggas dehinder som avstånd och rum kan utgöra. Framför alltför människor på landsbygd och i glesbygd är det ett brakomplement till andra utbildningsformer.Samordningen av distansutbildningen i landet börförstärkas. har i förhållande till andra länder ensvag organisation för samordning av distansutbildningen.Ett särskilt institut eller en myndighet för ett sådantsamordningsansvar bör inrättas. Detta institut skall haansvar för t ex utveckling av metoder, pedagogik och teknikför distansutbildning.Riksdagen beslutade enligt 1990/91:Ubu16 att om mankommer fram till att det behövs en fristående organisationför distansutbildning skall den förläggas till Härnösand.I finns goda möjligheter att samordna ochbygga ut distansutbildningen i landet. I finnsbåde kompetens och en nära samverkan med intressenterinom området. Dessutom finns goda utvecklingsbetingelserför ett distansutbildningsinstitut med ett rikstäckandesamordnings-, utvecklings-, forsknings- ochutbildningsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett distansutbildningsinstitutbör inrättas och lokaliseras till .
mot · GH02Ub904 · 1994-01-25 00:00:00 — I en högskolemotion har vi ifrån Värmlandsbänkens sidaaktualiserat en rad frågor rörande högskolan i . Isammanhanget kan nämnas att i hargetts en högre status och klassas som högskola,vilket är klart tillfredsställande ur bygdens och länetssynpunkt.Utöver dessa två utbildningscentra har vi en rad andraviktiga utbildningsanstalter inom länet som kräverstatmakternas aktiva stöd och engagemang . Vihar utöver i , IngesundsMusikhögskola, Rikssågverksskolan i samtGammelkroppa skogsskola. Jag är speciellt orolig för denframtida utvecklingen vid Gammelkroppa skogsskola medhänsyn till de oroande rapporter jag fått underhand omstatsmakternas njugga inställning till fortsatta investeringarvid skolan. Skolan har det kämpigt för att klarasin existens. Därför är det viktigt med statliga insatser förskolans ve och väl. Jag förutsätter att det sker ett ökatsamspel mellan berörda parter för att rädda skolan, allt förbygdens bästa. Övriga ovan nämnda skolor har enormautvecklingspotentialer, om de får tillräckligt med stöd iryggen för att vidareutvecklas i en hård internationellutbildningskonkurrens. Samtliga ovan nämndautbildningsanstalter är och förblir viktigautbildningsenheter som kräver statsmakternas aktiva stödför att kunna överleva. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att fortsatt stöd skall utgå till de imotionen nämnda utbildningscentrumen.
mot · GH02A201 · 1994-01-25 00:00:00 — Den socialdemokratiska regeringen införde s.k.utbildningsvikariat i syfte att höja kompetensen blandföretag och inom den offentliga sektorn. Många företag ochkommuner har därefter arbetat offensivt medkompetensutbildning genom utbildningsvikariat. har och kommuner gått ibräschen för att utbilda och höja kompetensen inom olikapersonalgrupper.Företag och institutioner inom den offentliga sektorn iandra delar av länet har också gjort uppmärksammade ochframgångsrika erfarenheter inom detta utbildningsområde.Systemet med utbildningsvikariat avses komma attupphöra redan vid innevarande budgetårs utgång. Vimotionärer anser att denna verksamhet bör förlängasytterligare, så att den i första hand omfattar hela budgetåret1994/95. Motivet är främst det ytterst svårasysselsättningsläget. Det finns skäl att tillvarata det positivautfall som samstämmigt inrapporterats från kommuner,företag och från de personer som deltagit i verksamhetenmed utbildningsvikariat. Om möjligheterna till vikariat inteytterligare förlängs kommer de allra flesta som berörs avverksamheten, sannolikt att drabbas av en långvarigarbetslöshet.Vi behöver som nation den kompetensutveckling somutbildningsvikariaten medverkar till. Med en förbättradkonjunktur ökar arbetskraftsbehovet inom både denoffentliga sektorn och industrin och därmed stiger kravenpå kompetens. En utvärdering och fortlöpandeinrapportering av de gjorda erfarenheterna ute på fältet börsenare kunna ligga till grund för åtgärder som gör detmöjligt att dokumentera och säkra en framtida uppbyggnadav systemet med utbildningsvikariat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den nuvarandeverksamheten med utbildningsvikariat förlängs och i förstahand omfattar även /95.
mot · GH02A202 · 1994-01-25 00:00:00 — har varit ett av de ledande länderna när det gälleren väl fungerande företagshälsovård. Företagshälsovårdenhar varit ett betydelsefullt instrument för en braarbetsmiljö. Företagshälsovården har tidigt kunnat seproblem och risker i arbetsmiljön och här har funnits enbetydelsefull samverkan mellan medicinsk expertis ochtekniker och en stor förebyggande verksamhet.Företagshälsovården genomgår nu stora förändringarbl.a. har statsbidragen slopats och en avreglering sker avföretagshälsovården. Anledningen till avregleringen var attdet skulle träffas avtal mellan arbetsmarknadens parter omföretagshälsovård, men det är enbart ett fåtal sådana avtalsom har slutits. Slopandet av statsbidragen ochavregleringen har istället inneburit en nedrustning avföretagshälsovården. Många företagshälsovårdsläkaresöker sig nu över till husläkarsystemet, därför att de ärosäkra på företagshälsovårdens framtida inriktning.Nedrustningen har drabbat många löntagare hårt som är ibehov av företagshälsovårdens insatser. Det förebyggandearbetsmiljöarbetet har avstannat och man tapparkompetens inom området.Enligt min uppfattning har företagshälsovården enmycket viktig uppgift att fylla. Den ska vara de anställdasoch arbetsgivarens gemensamma resurs i det förebyggandearbetsmiljöarbetet. ska den medverka till ensnabb rehabilitering av anställda som drabbas av ohälsa.Därför anser jag att en lag ska införas i vilken allaarbetsgivare blir skyldiga att tillhandahållaföretagshälsovård.Lagen ska garantera de anställda en företagshälsovårdav god kvalitet. Företagshälsovården ska i första handarbeta med förebyggande arbetsmiljöverksamhet ochanpassning av arbetsförhållandena till individensförutsättningar. Vidare ska råd ges i frågor såsom teknik,arbetsorganisation och arbetsinnehåll, löneformer samtförläggning av arbetstider. Målet för företagshälsovårdensverksamhet ska vara att uppnå bästa möjliga hälsa ochvälbefinnande för de anställda, vidare ska där ingå bådefysisk och psykisk arbetsmiljö, liksom sociala frågor. I ochmed lagstiftningen så kommer att uppfylla kraven iILO-konventionen nr 161 om företagshälsovård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lag om obligatoriskföretagshälsovård.
mot · GH02A203 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt arbetstidslagen kan en arbetsgivare begära attarbetstagaren, förutom den ordinarie arbetstiden, utförarbete under ytterligare i form av övertideller mertid.Det är nödvändigt med flexibilitet iarbetstidsbestämmelserna. Olika samhällsområden ocharbetsuppgifter kräver från tid till annan möjlighet tillövertidsuttag för att klara de arbetsuppgifter som måsteutföras. Den nuvarande arbetstidslagen kan, med hänsyntill det, anses ha den flexibilitet som erfordras närarbetsmarknaden är i någorlunda balans.För närvarande råder dock en stor obalans påarbetsmarknaden. Mer än 600 000 människor står utanförden ordinarie arbetsmarknaden. Det motsvarar ungefär 10procent av den arbetsföra befolkningen. Samtidigtrapporteras om stora övertidsuttag. Dessa övertidsuttagsägs motsvara ca 50 000 helårsarbeten. Detta i närmassarbetslöshet kan anses råda.Det är mänskligt och samhällsekonomisktotillfredsställande att så stora övertidsuttag sker samtidigtsom så många människor är arbetslösa. En begränsning avrätten till övertid och mertid bör ske med hänsyn tillnuvarande situation på arbetsmarknaden. En sådan ändringi arbetstidslagen kan vara av tidsbegränsat slag.Den nuvarande gränsen på bör underrådande omständigheter halveras. En begränsning avövertidsoch mertidsuttaget skulle ge arbete åt tusentalsmänniskor som är arbetslösa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att begränsa uttaget avövertid och mertid i rådande arbetsmarknadsläge.
mot · GH02A205 · 1994-01-25 00:00:00 — ägnades flera utredningar åt frågan omarbetstidsförkortning. Betänkandet ''Arbetstid ochvälfärd''lades fram . Stora delar av betänkandet kanläsas som ett ivrigt pläderande för kortare arbetstid för denallmänna välfärdens och hälsans skull. Intervjumaterialet iutredningen bekräftar ett stort stöd för kravet på kortarearbetstid för alla.För framtiden finns det anledning att fundera överarbetstiden ur flera perspektiv. Med den högaarbetslösheten här hemma och i övriga måste manställa sig frågan om en full sysselsättning medåttatimmarsdag över huvud taget är möjlig. Det hörs alltfler röster för arbetstidsförkortning och för arbetsdelning.Teknikens utbredning, datorisering och automatisering ärfaktorer som påverkar framtida arbetsmarknad. Det kantyckas rimligt att fördela arbetstillfällena på de människorsom finns tillgängliga för arbetsmarknaden.Kravet på en generell arbetstidförkortning kan ses isamband med kravet på jämställdhet. Dessutom styrkerargument som sociala vinster, barnens bästa och livskvaliteten daglig förkortning av arbetstiden.En stor grupp kvinnor har anammat en särlösning ochbekostat sin arbetstidsförkortning själva genomdeltidsarbete. De avstår alltså inte från barn och hem, utanför att hinna och orka blir deltidsarbete en bra lösning, detfår till följd att könsrollerna förblir traditionella ochpåverkar kvinnors möjlighet till egen försörjning både iarbetslivet och som pensionärer. Kvinnor uttrycker påmånga olika sätt att de vill kombinera förvärvsarbete medhem och familj -- inte välja ett av dem. De söker på bästasätt balansera arbetet i dessa två sfärer med varandra.Det kan nämnas att inom i startarett försöksprojekt med sex timmars arbetsdag medbibehållen lön. arbetar i Kirunamed sex timmars arbetsdag och det har visat sig varaekonomiskt lönsamt.Om man ser till den totala arbetstiden i samhället ärförtidspensionering en form av arbetstidsförkortning och av alla 16--65-åringar är förtidspensionärer, baraunder 1993 förtidspensionerades 60 000 människor. Utslagning och kraftigstrukturförändring på arbetmarknaden, enklare arbetenförsvinner, är en orsak till det stora antalet nyaförtidspensionärer och den rådandearbetsmarknadssituationen påverkar ocksåförutsättningarna för pensionering. Dennaarbetstidsförkortning bör tillsammans med andra alternativbland annat belysas utifrån människors levnadsförhållandeoch ur ett samhällsekomomiskt perspektiv.Samtidigt som vi har över 600 000 arbetslösa visar det sig att företagen gör ett allt störreövertidsuttag, vilket utgör ett allt större problem påarbetsmarknaden. Det krävs en genomgripande utredningom hur den framtida arbetstiden ska fördelas och dennamåste också ses i perspektivet av att en stor grupp arbetardeltid.Med utgångspunkt från jämställdhet, full sysselsättningoch livskvalitet bör en förkortad arbetsdag utredas. Olikaalternativ och deras konsekvenser för den framtidaarbetsmarknaden, för ekonomin och för människorna börpresenteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning angående förkortadarbetstid.