ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Kr401 · 1994-01-25 00:00:00 — Studiematerial för vissa funktionshindrade erhåller medel frånUtbildningsdepartementet. Dessa medel används bl. a. tillproduktion av talböcker och böcker med punktskrift.Denna verksamhet är viktig och det är självklart att denskall bibehållas. Det är ytterst angeläget att alla människor,oavsett om de har ett handikapp eller inte, ges möjlighet attdelta i utvecklande studier.Statens mål med bidrag till folkbildningen är ''att stödjaen verksamhet som syftar till att göra det möjligt förmänniskor att påverka sin livssituation och skapaengagemang att delta i samhällsutvecklingen'' (citat urbudgetpropositionen 1992/93).Alla människor har lika värde. Alla har förmåga attsjälva forma sina liv. Nedsatta funktioner av olika slag kanminska den egna förmågan men alla kan utifrån sin egensituation utvecklas. I studiecirkeln, där man utgår från denenskilda människans förutsättningar, resurser ochönskemål, skapas möjlighet till personlig utveckling ochdärmed förbättrad livssituation.Det är därför beklagligt att medel för produktion avstudiemedel för människor med utvecklingsstörning ellerafasi inte har tillgodosetts i årets budgetproposition.Verksamhet för dessa funktionshindrade kräver storaextrainsatser i förhållande till övrigfolkbildningsverksamhet. Studiemetodiken måste heltanpassas till de olika handikappgruppernas behov ochförutsättningar. Grupperna är ofta inte homogena utankräver dessutom anpassningar inom gruppen.Ämnesområdena är ofta smala och riktar sig till enbegränsad, men nog så viktig, grupp. Detta innebär attproduktionen sker i mindre upplagor, vilket leder till högrekostnader. Materialen måste vara lättlästa och kräver enspeciell teknik både vad gäller text och layout. Innehålletmåste förtydligas och illustreras och text behöverkompletteras med bilder. Uppläggningen av dessastudiematerial kräver också en väl genomarbetadpedagogik och metodik.Utvecklingsstörda och afatiker har, precis som andra,behov av studier för sin personliga utveckling. Vi anser attde måste ges samma möjligheter till ändamålsenligastudiematerial som fysiskt handikappade har.Utbildningsdepartementets bedömning att det inte finnsbehov av medel för anpassning av studiematerial tillutvecklingsstörda och afatiker är enligt vår syn beklaglig.Det är oerhört viktigt att denna handikappgrupp inte gessämre förutsättningar än övriga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel för produktionav studiematerial för person med utvecklingsstörning ellerafasi.
mot · GH02Kr403 · 1994-01-25 00:00:00 — Människor som lider av afasi -- oförmåga att tala -- harstora svårigheter att skapa kontakter med andra människor.Afasi orsakas ofta av stroke (hjärninfarkt ellerhjärnblödning) eller kan uppstå vid skador av exempelvistrafikolyckor.Afatiker behöver hjälp på många sätt, bl.a. medlogopedträning för att öva upp talförmågan och träning hossjukgymnast för att öka rörelseförmågan. Det är oerhörtviktigt att de så fort som möjligt kan få komma i kontaktmed friska människor och delta i det sociala livet.Karlskoga Folkhögskola har en speciell afasilinje därafatiker går för att ''komma tillbaka'' och få ett så normaltliv som möjligt. Det är långkurser uppdelade så att varsjätte vecka är en hemvecka för att eleven skall få envilopaus med jämna mellanrum. Önskemålet är attrehabiliteringen skall vara så långt framskriden vidintagningen på skolan att eleverna till största delen kanklara sig på egen hand.Utbildningen omfattar dels allmänorienterande ämnenoch dels talövningar. Det är framförallt kommuniserandeinriktning som är viktig; tal- och rörelseövningar. Till dettakrävs logopeder och sjukgymnaster. Det är en lång ochtidskrävande återgång till ett normalt fungerande liv.Friska ungdomar har, som elever vid , fått god kontakt med afatiker. Ungdomarnavittnar om att afatikerna har ''otroligt mycket att ge''.Problemet är att de har så svårt att formulera sig ochuttrycka sina åsikter.Den mjuka integrationen på en folkhögskola är säkertmycket bra. Genom folkhögskolelinjer av det här slaget kanafatiker få möjlighet att växa in i vanlig miljö. Det är viktigtatt så många som möjligt får den chansen.I finns fler folkhögskolor, bl.a OskarshamnsFolkhögskola, Sundsgården i och Sånga iStockholm, som har inrättat afasilinjer.Den tillgången, som dessa folkhögskolor utgör, skullebehövas spridd i hela landet. Helst en linje i varje län.Skolorna vill gärna rekrytera från närområdet, eftersomlånga hemresor är mycket krävande. Detsamma ärinternatvistelsen och eleverna behöver hämtas hem oftareän som kan ske nu.Det vore bra om fler folkhögskolor kunde göra som deovan nämnda. Det kan med fördel ske i samarbete medstudieförbunden. Regeringen borde stimulera fram detta,eftersom afatikerna verkligen är en grupp som tillhör ''Detglömda '' och inte förmår driva sina egna frågor ochintressen som de flesta andra kan.Det ligger dessutom inte bara i afatikernas intresse, utanockså i samhällets, eftersom de skulle kunnabli friska och få ett arbete. Det gäller att ge dem denchansen. En integrering med friska ungdomar kan såsmåningom ge resultat i form av möjligheter till vanligutbildning och egen försörjning.Afasilinjer på folkhögskolor borde inrättas på ettlämpligt antal platser fördelat över landet, helst en linje ivarje län. Med den målsättningen bör regeringen gå vidarei rekommendationer till lämpliga organ, bl.a. kommun- ochlandstingsförbunden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om afasilinjer på folkhögskolor.
mot · GH02Kr404 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska flykting- och invandrarpolitiken är viktigoch angelägen ur många synpunkter. Men den äruppenbarligen inte oproblematisk.Av grundläggande betydelse är att skapa förståelsemellan dessa utländska folkgrupper och svenskarna samtförebygga isolering och segregation i vårt samhälle. Enuppenbar och svårforcerad barriär är naturligtvisspråkproblemen som måste överbryggas med alla till budsstående medel. Här intar tolkarna en nyckelroll och detgäller alla kategorier av tolkar alltså även de s.k.kontakttolkarna.I årets budgetproposition föreslås helt avskaffande avdet tidigare återkommande anslaget till utbildningav kontakttolkar. , som senast uppgick tillknappt , har enligt uppgift utgått avstatsfinansiella skäl. Resultatet blir att all grundläggandetolkutbildning i invandrarspråk utplånas inomstudieförbunden och folkhögskolorna.Detta ställningstagande i budgetpropositionen ärsvårförståeligt i en situation när tolkningsbehovet ökar ochvidgad tolkningsservice efterfrågas. För övrigt behövs justnu alltfler kvalificerade personer för att på bästa möjligasätt överbrygga ofrånkomliga anpassningsproblem.Mot denna bakgrund måste ingåendeöverväga frågan om fortsatt anslag tillkontakttolksutbildning.Mot bakgrund av att kostnaden för Sverigesflyktingmottagande uppgår till ca tordeutgiften för kontakttolkar vara försumbar. Den framtidakostnaden för kontakttolkar bör belasta anslaget D 5 i elftehuvudtiteln.Avslutningsvis torde en god och lättillgänglig tolkservicegagna rättssäkerheten i asylmottagandet, ge en effektivareflyktingmottagning samt underlätta för invandrarna att tasteget ut i det svenska samhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av kontakttolkar.
mot · GH02Kr406 · 1994-01-25 00:00:00 — Statliga aktivitetsbidrag till ungdomsverksamhet Ungdomspolitiken i är föremål för beredning iregeringen och en ungdomspolitisk proposition väntasunder våren. Bl.a. gäller det statsbidragen förungdomsverksamhet. aktivitetsbidrag, för ungdomar i åldrarna 7--25 år.Det statsfinansiella läget i landet medför attkommunerna i besparingssyfte drar ner alltmer påskattefinansierad fritidsverksamhet. Det gäller i hög gradfritidsgårdar och annan ungdomsverksamhet. Denutvecklingen är inte bra. Den kan lätt leda till ökadligabildning, drogmissbruk och kriminalisering. Ochungdomar som kommit snett i samhället har oftastora svårigheter att komma bort från sitt missbruk ochåteranpassa sig till ordnade förhållanden.I det kärva läget bör man fundera över om statsbidragenfungerar på bästa sätt och riktas till rätt grupper.Aktivitetsbidragen utgår, enligt min mening, till alltför högaåldrar. Det är tonåringarna som är mest utsatta och som ärmest viktiga att få in i ungdomsverksamheter av olika slag.Det kan till och med vara försvarligt att höja bidragen tilltonårsgruppen för att stimulera fler organisationer attbedriva ungdomsverksamhet.Det kan man göra om man ändraråldersgränserna för aktivitetsbidrag till 5--. Eftersomskolstarten börjar tidigare nu bör aktivitetsstödet ocksåinträda tidigare.För ungdomar finns många aktivitetertillgängliga i samhället och aktivitetsstödet kunde tillåtas taslut . Följden blir att staten ekonomiskt''vinner'' . Dessa medel kunde användas för attförstärka ungdomsverksamheten just för tonåringarna.Förslag som detta bör regeringen pröva då en nyungdomspolitik utformas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktivitetsbidraget till tonåringar.
mot · GH02Kr410 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen att bidragetpå ca för kontakttolkutbildningsom vid Stockholmsuniversitet disponerar under innevarande år avstatsfinansiella skäl helt bör upphöra med utgången avinnevarande budgetår.Från anslaget har kostnader betalats för detolkutbildningar som f.n. bedrivs på ett femtontalfolkhögskolor samt inom några av studieförbunden.Utbildningarnas huvudsakliga ämnesområden är social- ochförsäkringstolkning, sjukvårdstolkning,arbetsplatstolkning, vardagsjuridik och rättstolkning.Genom kontakttolkutbildningen kan såvälgrundläggande utbildning ges till enstaka tolkar i mindrevanliga språk som en fullständig studiegång fram motauktorisation för tolkar i större språk.Att helt ta bort anslaget till kontakttolkutbildningeninnebär att man avhänder sig ett flexibelt instrument förutbildningen av invandrartolkar som utvecklats och som är väl anpassat till vårt lands behov.Behovet av tolkservice har inte minskat utan snarareökat. Inriktningen på den nya invandringspolitiken (bl.a.regeringens prop 1993/94:94 Mottagande av asylsökandem.m.) är att de asylsökande skall aktiveras och ta störreansvar för sin egen situation. Då måste de kunna tala ochkommunicera på svenska eller genom tolk.En god tolkservice gagnar rättssäkerheten iasylmottagandet, ger en effektivare flyktingmottagning ochunderlättar för invandrarna att ta steget ut i det svenskasamhället.Vi anser det nödvändigt att tolkutbildningen fortsätter.Det får anses som rimligt att kostnaden för tolkutbildningses som en del av åtgärderna mot främlingsfientlighet ochrasism.Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi attanslaget D 11 Åtgärder mot främlingsfientlighet och rasismtas upp med ett belopp av och att ettanslag enligt tidigare principer för kontakttolkutbildning tasupp med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att , i enlighet med tidigare principer, /95 anvisar förkontakttolkutbildning i enlighet med vad i motionenanförts,2. att beslutar att anslaget D 11. Åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism för /95fastställs till 24 miljoner kronor.1
mot · GH02Kr412 · 1994-01-25 00:00:00 — När folkbildningsreformen trädde i kraft den 1 juli 1991innebar den en övergång till självförvaltning med ökadfrihet under ansvar för folkbildningens del. Målsättningenvar bland annat att förenkla statsbidragshanteringen ochadministrationen.Folkbildningsrådet har endast haft möjlighet att följaförändringar i verksamheten till följd av reform underett budgetår. Regeringen konstaterar därför ibudgetpropositionen att det saknas förutsättningar att draslutsatser om effekter av det nya statsbidragssystemet.Utifrån tillgängliga redovisningar ger dock regeringenfolkbildningen ett klart godkänt betyg och fastslår attnuvarande syften med statsbidraget till folkbildningen skallvara oförändrade under den kommande treårsperioden.Mot bakgrund av ovanstående är det förvånande attregeringen föreslår att rutinerna för utbetalningen avstatsbidraget ändras. sker utbetalningen kvartalsvis iförskott. Regeringen vill ändra till månadsvisautbetalningar i efterskott.En oundviklig följd av ändrade utbetalningsrutiner bliren väsentligt utökad administration. Mest påtagligt blirdetta för studieförbunden med deras mångalokalavdelningar, ca 1 000 st. Detta som de ocksåpåläggs alltmer omfattande krav på redovisning avverksamheten. Möjligheterna till en rationell administrativverksamhet försvåras kraftigt.Dessutom kommer många folkhögskolor ochavdelningar inom studieförbunden att få det besvärligt medlikviditeten. Man kan komma att tvingas låna medel för denlöpande verksamheten.Riksdagen bör värna om målsättningen medfolkbildningsreformen och besluta om oförändradeutbetalningsrutiner för statsbidraget till folkbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oförändrade rutiner förutbetalningen av statsbidraget till folkbildningen.
mot · GH02Kr413 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår ändrade utbetalningsrutiner avstatsbidragen till folkbildningen. I stället för kvartalsvisaförskott blir det månadsvisa utbetalningar i efterskott.Detta skulle få långtgående konsekvenser för det lokalabildningsarbetet. Förslaget skapar tre nya problem förstudieavdelningar och folkhögskolor i form av räntebortfall,administrativt merarbete och likviditetsproblem.Studieförbunden är i viss utsträckning beroende avränteintäkter som finansiering av sin studieverksamhet. Närstatsbidragssystemet gjordes om 1991 så att folkbildningenfick ett samlat anslag, så angavs uttryckligen att bidragetinte kunde läggas på den önskvärda nivån, men attstudieförbunden fick kompensation via ökade ränteintäktergenom att bidraget betalades ut . Dessaränteintäkter har reducerats genom beslutet att betala utpengarna kvartalsvis /93. Effekterna av utbetalningmånadsvis i efterskott innebär att hela ränteffekten är bortaoch i stället uppstår en kostnadsränta, då många enheterinom studieförbunden får låna pengar för att klaralikviditeten.Studieförbunden har en betungandeadministration. Det råder ett ojämlikt förhållande mellanidrotten och folkbildningen, när det gäller sociala avgifter.Detta kostar både pengar och en ökad administration.Genom förslaget med månadsvisa utbetalningar blirinternadministrationen ytterligare belastad. Ett omfattandemerarbete i alla organisationsled uppkommer.Folkbildningsrådet ska göra månatliga utbetalningar till 130folkhögskolor och elva studieförbund, som i sin tur skaadministrera utbetalningar till cirka 900 studieavdelningar.Det skapar också osäkerhet för den långsiktiga planeringenom förutsättningar för likviditet och långsiktiga åtagandenständigt ändras.Likviditet är ett problem för mångastudieförbundsavdelningar. Problemen har sin grund i attsamhällsbidragen urholkats. Mångaavdelningar har lån för att klara svackor i likviditeten.Med regeringens förslag kommer situationen att dramatisktförändras. Lånen måste i huvudsak ordnas genom internatransaktioner och kommer att öka kostnaderna för redanekonomiskt utsatta enheter. Intern långivning kräverbetydande administration. Det handlar om säkerheter,räntebetalningar, utformning av lånehandlingar etc.En av målsättningarna för den övergång tillsjälvförvaltning som infördes för folkbildningens del år1991/92 var att förenkla statsbidragshanteringen ochadministrationen. Intentionerna var att profilera ochsamtidigt avbyråkratisera folkbildningen. Det finnsanledning att fortsätta att slå vakt om den princip som enenig riksdag ställt sig bakom. Föredragande statsråd anförockså i budgetpropositionen att nuvarande syften medstatsbidraget till folkbildningen ska vara oförändrade underden kommande treårsperioden. Vidare aviseras ibudgetpropositionen att en utredare ska tillsättas meduppgift att planera och låta genomföra en kvalitativutvärdering av folkbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avvisa förslaget om ändradeutbetalningsrutiner för statsbidragen till folkbildningen.
mot · GH02Kr414 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbetalning av statsbidrag till folkbildningen Statsbidraget till folkbildningen uppgår /94 till . Utbetalning sker i fyra delar, en vart kvartal.Varje gång en sådan kvartalsutbetalning sker skallFolkbildningsrådet räkna ut respektive studieförbunds ochfolkhögskolas andel. För att klara både rättvisan ochlikviditeten någorlunda sinsemellan måsteberäkningsunderlaget för varje utbetalningstillfälleuppdateras. Detta kräver ett uppgiftsinsamlande inom varjeorganisation av tämligen stor omfattning. i sin tur måste sedan fördela ut betalningentill distrikt och avdelningar enligt en fördelningsnyckel somgivetvis även denna ständigt måste uppdateras.Den som är något lite insatt i hur slikt arbete fungerarinser snabbt att detta kräver sammanlagt väldigt mångatimmars arbete med uppgiftsinsamlande, dataregistreringoch -hantering, granskning, beräkning, blankettifyllande,kontrollräkning för att leda fram till en lång kedja avutbetalningsavier från stat till slutlig mottagare.Folkbildningen fyller en viktig funktion i vårt samhälle,inte minst i dessa tider när många känner sig rotlösa i en alltsnabbare utveckling och i arbetslöshetstider. Att universitetoch högskolor i snabb takt byggs ut kan inte på något visersätta behovet av folkbildning i fria och frivilliga former.Folkbildningsarbetet får ofta (som så många andra)motta kritik för att för stor andel av anslagen används föradministrativa tjänster. Detta till trots kräver (med rätta)statsmakten god information och vederhäftigt underlag förutvärdering av folkbildningens arbete och resultat. Att fyragånger ägna sig åt tämligen omfattandearbetsinsatser för att utfördela förskott på det slutligabidraget är dock inte något som gagnar självafolkbildningsarbetet. Det är, kort sagt, inte valuta förskattepengarna.Den rimliga slutsatsen vore att dra ned på antaletutbetalningstillfällen. Istället aviserar regeringen ibudgetpropositionen bil 9 sid 81 att man ska övergå från attgöra utbetalningarna kvartalsvis i förskott till, hör ochhäpna, i efterskott. Man ska alltså fyrdubbla denredan orimliga byråkratin kring statsbidragshanteringen.Den räntevinst staten på detta vis uppnår står inte irimlig proportion till den sammanlagda effekten av denförlust folkbildningen får vidkännas i form av dels ökaderäntekostnader/minskade ränteintäkter och dels utökadadministration. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte utöka antaletutbetalningstillfällen för statsbidraget.
mot · GH02Kr415 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbetalning av statsbidrag till folkbildningen Utbetalning av statsbidrag till folkbildningen -- främststudieförbund och folkhögskolor -- sker nu kvartalsvis iförskott. har bidraget utbetalats i förskott för ännulängre perioder.I regeringens proposition 1993/94:100 Bilaga 9() föreslås att utbetalning avstatsbidrag i fortsättningen skall ske i efterskott.För staten innebär sådan ändring avutbetalningsterminer en enkel administrativ åtgärd. Utannämnvärd personalinsats kan utbetalning av det avriksdagen beslutade statsbidraget med datorers hjälp delasupp och gireras i vilka poster som helst. För folkbildningensadministration däremot, och särskilt för studieförbunden,skulle följderna av en tredubbling av antaletutbetalningstillfällen enligt regeringens förslag bli mycketpåfrestande.Studieförbunden har verksamhet i alla Sverigeskommuner. I många kommuner finns avdelningar för fleraav studieförbunden. Statsbidraget fördelas avstudieförbundens förbundsledningar efter respektiveavdelningars verksamhet och efter relativt detaljeraderedovisningar från dessa. Utbetalningar, som statenschablonmässigt kan göra automatiskt med datorers hjälp,skall av studieförbunden delas upp i tusentals poster efterden verkliga verksamheten i varjestudieförbundsavdelning.När det statsfinansiella läget är sådant, att så gott somalla typer av statliga bidrag påverkas av besparingar, är detangeläget att så stor del som möjligt av bidragen kananvändas till avsedd verksamhet och att så lite som möjligtutnyttjas för onödig administration.Jag anser, att den av regeringen föreslagnatredubblingen av statsbidragens utbetalningstillfällen skullebelasta folkbildningens minskade administrativa resurser påett onödigt sätt. Därför föreslår jag att utbetalning avstatsbidrag till folkbildningen även i fortsättningen skall skekvartalsvis i förskott. Det bör ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utbetalning av statsbidrag tillfolkbildningen även i fortsättningen skall ske kvartalsvis iförskott.
mot · GH02Kr416 · 1994-01-25 00:00:00 — Svensk folkrörelse har god och lång tradition. finansierats genom ideellt arbete och gåvomedel frånmedlemmar och andra av verksamheten intresseradepersoner. En viktig inkomstkälla har varit försäljningar ochbasarer och inte minst lotterispel i olika former.När det gäller möjligheterna för de ideellaorganisationerna -- främst riksorganisationerna -- attfinansiera sin verksamhet via lotterimedel har dennamöjlighet i viss mån begränsats. Statens offensiva aktivitetpå spelmarknaden har gjort att utrymmet förorganisationerna blivit allt mindre. Då man underöverskådlig tid knappast kan räkna med förstärkta stats-och kommunalbidrag till de ideella verksamheterna i landetkommer möjligheten till lotterimedel att vara ett avgörandetillskott i ekonomin.Lotteriutredningen som tillsattes sedanöverlämnade sitt huvudbetänkande ''Vinna ellerförsvinna?'' Den bärande slutsatsen iutredningen, som för övrigt var helt enig, var att ett fjärdespelbolags intäkter och netto skulle förfogas av de ingåendeideella organisationerna. Den remissomgång som följde gavett starkt stöd åt denna huvudtanke.Just nu pågår ett beredningsarbete i regeringskansliet.Till stor överraskning har det kommit uppgifter om attarbetet med propositionsförslaget skulle gå i helt annanriktning än vad utredning och remissinstanser hade tänktsig. Risken finns att denna radikala förändring i inriktningnär det gäller folkrörelsernas spelintäkter skulle ytterligareträngas undan av statens aktivitet på spelområdet. Detta ärolyckligt inte minst för de centrala organisationerna isvenskt folkrörelseliv om det relativt goda stöd som lokalförsäljning via medlemmar och ideellt arbetande människorger också skulle begränsas. Därför är det viktigt attintentionerna i lotteriutredningens förslag kan fullföljas.Regeringen bör till lämna ett förslagdär lotteriutredningens förslag i allt väsentligt beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett förslag lämnas tillriksdagen där förslag beaktas.