mot · GH02Ub622 · 1994-01-25 00:00:00 — Högre utbildning och forskning i Kapaciteten för högre utbildning och forskning iStockholms län bör ökas.Stockholms universitet har drygt 30 000 studerande. är, trots att det ligger ihuvudstaden, den högskola som har den största andelenlokalt rekryterade studenter. Det är också det mestöversökta i landet vilket betyder att intagningskraven ärhögre där än på något annat håll i landet.Ungdomar och vuxna i måste fåsamma möjligheter till högre studier som man har i andradelar av landet. Det är en förutsättning för en bra utvecklingi . Det är också viktigt för att breddarekryteringen till högre utbildning. Det är väsentligt, inteminst i en region som mer än alla andra präglas av storaklyftor mellan människorna. Ett samhälle som blir mer ochmer beroende av den enskilda människans kompetens haransvar för att möjligheterna att skaffa kompetensen ges likatill alla. Vi riskerar annars att ett av framtidens allraviktigaste konkurrensmedel förblir orättvist fördelat, vilketskulle bidra till att inte bara konservera klassamhället utandessutom vidga klyftorna.Stockholmsregionen är i mångt och mycket en motor förutveckling också i andra delar av landet. Men framför alltär den hembygd för drygt 1,7 miljoner människor med över 120.000 arbetsställen.Både näringsliv och offentlig förvaltning är för sinutveckling beroende av kunnig personal och en ständigteknisk utveckling. Det är lika viktigt att unga människorkan få utbildning som att personer som redan är etableradepå arbetsmarknaden får goda möjligheter att bredda ochfördjupa sina kunskaper. Det framtida arbetslivet kommeratt ställa allt större krav på nya kunskaper. Att kunna fådem på hemmaplan är ofta en förutsättning för studier förden som är vuxen.Dagens situation innebär att drarfärdigutbildade personer från andra regioner, sombefolkningen här inte har samma utbildningsmöjligheter.Det är en ohållbar situation för bådeStockholmsregionen och landet i övrigt.För att skall kunna ökautbildningskapaciteten krävs nyetableringar. Såväluniversitetet som andra högskolor är trångbodda och kaninte expandera inom sina nuvarande lokaler.Lärarhögskolan har länge behövt nya, samlade lokaler försin verksamhet och kan inte ta emotfler studenter utan att utvidga lokalerna. harsjälvt bedömt en ytterligare expansion olämplig ochförespråkar att framtida ökning av kapaciteten iStockholmsregionen läggs utanför såvälgeografiskt som organisatoriskt.Därför är frågan om en nyetablering i regionen aktuell.Med tanke på att planeringstiden är lång och att behovet ärakut bör arbetet påbörjas . Det är naturligt attföreträdare för olika regionala intressen och statentillsammans utreder förutsättningarna för nyetablering,organisation och innehåll. Kommuner och landsting harredan i dag engagerat sig i olika forsknings- ochutbildningsprojekt och är självklart en viktig part i dettaarbete. De nuvarande utbildningsanordnarna liksomnäringslivet och de fackliga organisationerna i regionen ärandra parter som har väsentliga kunskaper och synpunkteratt tillföra processen.Regeringen bör ta erforderliga initiativ till att processenför ökad kapacitet inom den högre utbildningen ochforskningen kommer igång på det sätt som angesovan.Den nuvarande högre utbildningen iStockholmsregionen är i hög utsträckning lokaliserad tillStockholms centrala delar och områdena norrdärom. Det råder ingen tvekan om att det har bidragit kraftig utveckling av företagsetableringar och annat isamma område. Det är självfallet positivt. Baksidan avmedaljen är att skillnaderna inom ärstora och tenderar att öka. är underförsörjt påsåväl utbildningskapacitet som företagsetableringar, särskiltsådana med en kunskapsintensiv verksamhet. Detta ledertill stora skillnader i levnadsvillkor mellan människorna iregionen. Det återverkar också på kommunernas ekonomioch därmed deras möjligheter att erbjuda godsamhällsservice. Detta försvårar i sin tur ytterligareföretagslokaliseringar. Den kraftiga obalansen leder till ennegativ spiral för de södra länsdelarna och en motsvarandepositiv för de norra och mer centralt belägna delarna. Dettaär en ohållbar situation. Stora skillnader mellan människorminskar samhällssolidariteten och ökar motsättningarna.Stockholmsregionen står, om inget görs för att brytatrenden, inför samma situation som så många andra avvärldens stora städer, ett hårdnande klimat med svårakonflikter mellan människor och grupper beroende på storaskillnader i levnadsvillkoren. Det vill vi inte uppleva.Därför måste trenden brytas. Vi anser att utbildning ärett väsentligt medel i det arbetet och att den därför börlokaliseras så att den bidrar till målet, att nå bättre balans iregionen.Ny utbildningskapacitet i regionen bör därför lokaliserastill . Mycket talar dessutom för att det skall bildasett nytt universitet. Det ökar möjligheterna att anpassaverksamheten till de krav som ställs på ett modernt ochflexibelt lärosäte. Det nya bör vid sidan av vissbasutbildning inrikta sin verksamhet på temautbildningaroch utbildningar med nära anknytning till näringsliv ochsamhällsstrukturer i regionen.Till det nya bör självfallet knytasforskningsresurser. När ett nytt universitet byggs upp kanforskning med en tvärvetenskaplig inriktning ges störreutrymme än vad som ofta är fallet inom de gamlauniversiteten/högskolorna. kunna ges en tydlig kvinnoprofil och professurer ikvinnoforskning.Under lång tid har kommuner och landsting engageratsig i att bygga upp och underlätta för utlokalisering av högreutbildning och forskning till . Det har vuxit framolika inriktningar i olika kommuner som det är naturligt attbygga vidare på. I stort bygger verksamheterna på tankarnai den s.k. Elmstedtska utredningen som förordadeetableringar av högre utbildning med olika inriktningar i deolika kommunerna.I finns utbildningar med teknisk inriktning menockså kombinationsutbildningar som givit gott resultat,liksom distansstudier.I finns utbildningar och forskning i anslutningtill medicin och bioteknik. Där finns ocksåNäringslivshögskola Syd.I finns studier med anknytning till media,kultur och språk.I finns teknisk utbildning och pedagogiskautbildningar och kommunen har engagerat sig hårt för attLärarhögskolan i skall lokaliseras dit för attskapa en sammanhållen organisation.Dessa verksamheter har, trots att några har en ytterstblygsam omfattning, uppskattats mycket inte bara avkommunerna och dess innevånare, utan också avnäringslivet. Det har byggts upp värdefulla kontaktermellan högskoleverksamheten och företagen på orten tillgagn för båda parter. Det är heller ingen tvekan om attdecentralisering av högre utbildning underlättar för mångavuxna att börja studera.Vi menar att denna struktur innebär stora fördelar somkombinerar grundläggande traditioner i den högreutbildningen med nya krav på korta avstånd och flexibilitet.Ny teknik för information och kommunikation gör detmöjligt att samverka i utbildningen och forskningen. Därförbör det fortsatta arbetet utgå från att strukturen skallbibehållas och vidareutvecklas till ett nätverk av högreutbildning som tillsammans kan bilda ett nytt universitet påSödertörn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen tillsammans medföreträdare för regionen, utan dröjsmål bör ta initiativ tillatt planeringsarbetet för ett nytt universitet på Södertörnstartas.