ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N246 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen tillsatte en utredning som har tilluppgift att överväga om kommuner och enskilda kan ges enstörre roll inom det trygghetsskapande arbetet i samverkanmed polisen. Till denna krets skall även räknas företag ochföreningar. I uppdraget ingår också att se överlagstiftningen för ordningsvakter och väktare.I direktiven talas det om att det enskilda ansvaret bör fåen större roll för att skapa trygghet ochförebygga brott. De förändringar av regelverket somkommer att ske skall enligt direktiven ske i kontrolleradeoch ur rättssynpunkt betryggande former. Detta är enligtvår uppfattning något mycket viktigt och självklart i enrättsstat som Sverige.Vi vill dock påtala två förhållanden som böruppmärksammas av utredningen. Det första kan beskrivaspå följande sätt.Rikspolisstyrelsens författningssamling (1987:1 FAP579-2, p. 3:1 c) föreskriver vilka regler som gäller förväktare att under tjänstgöring bära skjutvapen. Av dennaparagraf framgår bl.a. att:Efter medgivande av polismyndighet får väktare undertjänstgöring bära skjutvapen vid bevakning av -- -- -- vissaslag av värdetransporter eller annat bevakningsobjekt.Sådant annat objekt kan t.ex. avse bevakning av enskildperson för dennes skydd.Efter medgivande av polismyndighet får därmed väktareunder tjänstgöring bära skjutvapen vid bevakning av vissaslag av värdetransporter. Skjutvapen får således interutinmässigt bäras vid alla slag av värdetransporter.De regler som gäller tillämpas emellertid olika i olikadelar av landet. Den lokala polismyndigheten fattar beslut.Detta kan överklagas till men någon möjlighetatt därefter överklaga finns inte. Det innebär, att två precislikadana företag kan, vid identiska ansökningar, behandlaspå helt olika sätt beroende på var i landet de är verksamma.Det har dessutom förekommit att två bevakningsföretagverksamma på samma ort behandlats olika, beroende på attdet ena företaget har sitt huvudkontor i en ort i ett annatlän. Detta är synnerligen otillfredsställande och olyckligt urkonkurrenssynpunkt.Ur konkurrenssynpunkt vill vi också uppmärksamma attexempelvis taxiföretag, kommunala räddningskårer m.fl.kan utföra bevaknings- och andra säkerhetsuppdrag utankrav på auktorisation. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likabehandling avbevakningsföretag,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om auktorisation lika för alla företagoavsett huvudman,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utredningen i lokalsamhället bör pröva ovannämnda förhållanden.
mot · GH02N248 · 1994-01-25 00:00:00 — Utveckling av en elbil Bilens odiskutabla fördelar som transportmedel gör atten framtid helt utan bil inte är något realistiskt alternativ.Däremot kommer miljö- och resursproblemen att tvingafram olika typer av drivmedel och nyamotorkonstruktioner.Mycket talar för att större satsningar måste göras för attelbilen skall kunna bli ett realistiskt alternativ tillförbränningsmotordrivna bilar. I jämförelse med dagenskonventionella bilar är elbilen miljövänligare, billigare vadgäller drivmedelskostnader, billigare i underhåll, tystare,renare och har längre livslängd.Intresset för att driva på utvecklingen har intevarit tillräckligt stort i . Introduktion i stor skala avelfordon skulle i mycket liten grad öka de problem somsammanhänger med produktion och distribution avelenergi.Med tanke på erfarenheter från utlandet borde elfordonkunna användas mer i än vad som sker . Detfinns ovanligt få elbilar i vårt land jämfört med de flestaandra europeiska länder. En elbil betraktas fortfarande somett ovanligt experimentfordon av de flesta.Trots att det gått byggdesitt elfordon har inte så värst mycket hänt vad gällerutvecklingen av elbilen. Den stora mängden olja i ,speciella krav på militära fordon samtmassproduktionen enligt löpandebandprincipen avförbränningsmotordrivna fordon gjorde att elbilen kom attminska drastiskt i antal och betydelse.Företaget SAFT, världens största producent avhögteknologiska batterier och ackumulatorer, harproducerat en ny elbil. Fordonet har premiärvisats iBordeaux för forsknings- och teknikminister.Fordonet kommer att användas av företagets forskare föratt utvärdera nya nickel/kadmiumbatterier med lågaunderhållskrav. Batterierna kan laddas medhjälp av en snabbladdare. Kilometerkostnaderna, inklusiveinköpskostnaderna, är i stort sett likvärdiga med kostnaderför en bensinbil.En kraftig satsning på elbilen som ett alternativ till denmer traditionella drivmedelsbilen är nödvändig, önskvärdoch framåtsyftande. Den satsningen borde bestå i ettkraftigt ökat forsknings- och utvecklingsarbete. UtöverNUTEK, m.fl. borde den svenska bilindustrinvara självklar samarbetspartner i detta utvecklingsarbete.Konkurrensbevakningen från de olika företagsenheternassida borde i detta gemensamma arbete underordnas detgemensamma målet. Staten bör ta nödvändiga initiativ idetta syfte. Att på olika sätt ekonomiskt stimuleraanvändningen av elbil före bensin- eller dieseldrivet fordonborde vara en självklarhet. Ekonomisk stimulans genomförmånlig bilskatt på elfordon är exempel på en väg som börövervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av elbilen.
mot · GH02N249 · 1994-01-25 00:00:00 — Länets berggrund utgör råvarubas för ett flertalmineralföretag som är framgångsrika, inte minst när detgäller export av förädlade stenprodukter.Genom geologiska undersöknings (SGU)strategiplan för berggrundskartering (perioden t.o.m. år2020) blir emellertid behoven av geologisk karteringtillgodosedda endast i mycket begränsad utsträckning iJämtlands län och enbart inom den infrastrukturelltvälutvecklade centrala länsdelen (bil. Eftersom behovetav geologisk kartläggning är långt större, har länsstyrelsensökt uppnå omprioriteringar i tillförmån för länet. Enligt SGU är en omprioritering dock intemöjlig.Länets mineralföretag hör alla till gruppen ''små tillmedelstora företag'' och har en betydande exportandel avförädlade stenprodukter. Det är därför av synnerligen storbetydelse att deras råvaruförsörjning tryggas, då länetsberggrund utgör råvarubasen för de existerandemineralföretagen och dessutom är en bas under utveckling.Även för övrig mineralhantering är en grundläggandeberggrundskartering av avgörande betydelse.Under sommaren 1993 har i Jämtlandslän, på grund av akut råvarubrist hos ett av länetsmineralföretag, tvingats ta initiativ till ett med SGUsamfinansierat karteringsarbete. Ett ansvar som normalthelt bör ligga inom SGU:s ram. Resultatet av dennakartering medförde att företaget kunde återta varslen föralla sina 50 anställda.För att förebygga att nya akuta situationer av råvarubristuppstår är det av största vikt att vårt län kartläggssystematiskt inom de från resurssynpunkt mestbetydelsefulla berggrundsområdena. Ambitionen bör varaminst två kartblad à . Vi har därvid den principiella uppfattningenatt ansvaret för karteringens genomförande bådeplaneringsmässigt och ekonomiskt åligger SGU.Åtgärder bör vidtas, så att behovet av geologiskinformation i tillgodoses i den omfattning vihär beskrivit. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av geologisk karteringinom .
mot · GH02N250 · 1994-01-25 00:00:00 — har svensk handel genomgåttstora strukturella förändringar. Starkt bidragande till dessastrukturförändringar har självbetjäningssystemetsgenombrott och affärstidslagens avskaffande varit.Sedan 1960-talets början har drygt 20 000 butiker försvunnit i . Under samma periodhar drygt 4 000 nya butiker etablerats. Nyetableringstakten har varitbetydligt lägre än nedläggningstakten men avsett störreenheter.Den typ av butiker som ökat mest iomfattning är service- och trafikbutiker samtstormarknader. Den omstrukturering som handelngenomgått har inte till alla delar gagnat vare sigkonsumenterna, handelns företagare eller de anställda.På många håll i vårt land har det skett en förskjutning avhandeln från stadskärnor till externt belägnastormarknader. Förutom att denna utveckling utarmarcityhandeln och stadskärnorna leder den till en försämradservice för kommuninvånarna, vilket i det kortaperspektivet främst drabbar de konsumentsvaga grupperna,men i det längre perspektivet oss alla.För att komma till rätta med dessa problem krävsbetydligt bättre planering av handel och annan service ikommunerna. Genom de senaste förändringarna i plan- ochbygglagen har dock kommunernas möjligheter att styrabl.a. handelsetableringar försvagats, vilket är att beklaga,eftersom syftet med den kommunala styrningen av handelär att skapa en ändamålsenlig och geografisk fördelning avbutikerna inom kommunen.Ett betydelsefullt hjälpmedel för kommunerna och derasbeslutsfattare i planeringen av handelsetableringar ärkommunala varuförsörjningsplaner.Varuförsörjningsplanerna gör det lätt att överblickahandelns struktur i kommunen och lättare att bedöma vilkaåtgärder som behöver sättas in. Det är kommunernasansvar att i den fysiska planeringen göra en sådan avvägningav handeln att den tillgodoser olika konsumenters behovoch intressen. har de kommunalavaruförsörjningsplanerna ofta syftat till att studeravaruförsörjningen i glesbygd. Det är i och för sig viktigt,men det räcker inte.Med hjälp av väl genomarbetade varuförsörjningsplanerkan kommunerna dra upp riktlinjer för handelns struktur ikommunen. För att uppnå en hög effektivitet bör detta skemed viss regelbundenhet och inarbetas i en totalserviceplanering. Varje kommun bör göra klart för sigvilken grad av självförsörjning som den lokala handelnerbjuder. Liknande studier borde vara en självklarhet äveni den regionala samhällsplaneringen.En av de uppgifter som därför bör åläggaskommunerna är att de upprättarvaruförsörjningsplaner, som innehåller riktlinjer förhandelns struktur i kommunen. Varuförsörjningsplanernaskall självfallet utarbetas efter de förutsättningar som gälleri . De skall inte syfta tillkonkurrensbegränsning och skydd av befintlig handel, utansnarare skapa utrymme för att medborgarna skall kunnadelta i en dynamisk utveckling av varuhandeln. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunalavaruförsörjningsplaner inom ramen för en totalserviceplanering.
mot · GH02N251 · 1994-01-25 00:00:00 — och delaktighet i EU:s inremarknad innebär att det europeiska standardiseringsarbetetfår utomordentligt stor betydelse för . Genomstandardiseringsarbetet skapas gemensamma regler iEuropa på en mängd olika områden som får storakonsekvenser för svensk industri och svenska konsumenter.Bl.a. regleras i standardiseringsarbetet många viktigafrågor av avgörande betydelse för säkerheten hosprodukter. Exempel på ett sådant område ärmedicintekniska produkter i sjukvården.Det europeiska standardiseringsarbetet har successivtökat och de allra närmaste åren nårarbetet sin kulmen. Svenska intressenter har mycket godaförutsättningar att aktivt delta i arbetet och påverkastandarderna i enlighet med deras behov och krav.Vare sig blir medlem i EU eller lever vidare medett borde vi maximalt utnyttja den europeiskastandardiseringen som ett medel för att effektivt påverkaEU:s regelverk för den inre marknaden.Mot ovanstående bakgrund är det oacceptabelt attstatens bidrag till standardiseringen nu reduceras. Enreduktion kan inte uppfattas som annat än ett minskatstatligt intresse för standardiseringen vilket rimmar dåligtmed påståendena i budgetpropositionen omstandardiseringsarbetets betydelse. I propositionen sägs atten besparingspotential på storleksordningen 20--35miljoner skulle finnas för de svenskastandardiseringsorganisationerna genom att verksamhetenomorganiseras och effektiviseras. Det är dock för tidigt attredan nu dra slutsatser om besparingar redan för budgetåret1994 då omorganisationen inte träder i kraft förrän 1 juliinnevarande år. Innan besparingarna kunnat påvisas ocheffekten av den nya organisationen föreligger vore detolyckligt med en neddragning av resurserna redan nu vilketfår konsekvenser på standardiseringsarbetets omfattningför innevarande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oförändrat bidrag .
mot · GH02N252 · 1994-01-25 00:00:00 — Statens ansvar för att värna om en så stabilvaruförsörjning och service som möjligt har ansettsvara en regionalpolitisk fråga som enbart berörtglesbygden.Man har där byggt upp ett system som inneburit attglesbygdsbutikerna kunnat överleva genom att haombudsservice för monopolföretag och av samhälletauktoriserade säljorganisationer. Att dessa hanterar sittansvar på ett rimligt sätt är ettöverlevnadsvillkor för butikerna. Vi har senast falletmed Tipstjänst och avvecklingen av offline-systemet. Detgäller självklart också andra liknande system, t.ex.Penninglotteriet, ATG, Apoteksbolaget ochSystembolaget. Ombudsservicen ger butikerna vissakompletterande intäkter och ger ett samlat serviceutbudsom drar till sig de kunder som behövs för kommersiellöverlevnad.Det är väsentligt att denna typ av monopolföretag tar sittansvar och inte utnyttjar sin situation på marknaden genomen orimlig press på de mindre detaljhandelsföretagen. Detgäller då inte enbart butiker i glesbygd. Problemen börjarbli allt tydligare även för den boendenära servicen i städeroch tätorter. Kommunernas försök att se till att allakommundelar åtminstone har en basservice motverkas avnya avtalsvillkor som ställs av monopolföretagen.Kommunerna drabbas också av ökade kostnader när denboendenära servicen försvinner. En utarmning av dennainnebär att kostnaderna för färdtjänst och hemtjänstfördyras. Det som blir vinst i företagen betalas alltsåindirekt via de kommunala skatterna.I de statligt helägda företagen borde ägaren kunna se tillatt de regler som tas fram inte drabbar de medborgare somär beroende av närservice på ett orimligt sätt. Det gäller inteminst äldre och handikappade.Exemplet Tipstjänst visar på svårigheterna i dettaavseende. Införandet av online-systemet hotar att slå ut enmängd små serviceenheter som inte kan komma upp i denomsättning som Tipstjänst kräver.En komplicerande faktor är också att den nyakonkurrenslagen kan förhindra att de mindre företagensamverkar om ekonomiska villkor och andra affärsvillkormot sådana monopolparter. En enskild tobakshandlare harsjälvklart svårt att hävda sig mot Tipstjänst ochPenninglotteriet. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en snabbkonsekvensutredning av teknikutvecklingens effekter pånärservicen,2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en analys av konkurrenslagenssamverkansreglers effekter för mindre serviceföretag,3.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om monopolföretagens ansvar.
mot · GH02N253 · 1994-01-25 00:00:00 — har ett stort behov av teknikutveckling. Denindustri som finns i länet är i hög grad av traditionellstruktur. FoU-verksamheten inom industrin är låg.Högskolan i har stor betydelse för länets framtidautveckling. Många goda initiativ har redan tagits medsatsning . För att stärka länets förutsättningarär en finansiell satsning på ett innovationscentrum av storvikt.Förutsättningarna för att bygga ett ''Innovationscentrumi '' är följande:1. En systematisk satsning på utbildning iinnovationsteknik och entreprenörskap. Dessa teman ingårefter hand i allt fler utbildningar vid framträdande är de inomutvecklingsingenjörsprogrammet. För flerautbildningsalternativ gäller att den studerande kan läsa ettfjärde år. Universitetskanslern har föreslagit att dessapåbyggnadsutbildningar skall ge magisterexamen.2. Kvalificerad FOU inom innovation ochentreprenörskap bedrivs både inom teknik, ekonomi ocharbetsvetenskap. Forskargrupperna vid iHalmstad ingår i nationella och internationella nätverk.3. Utbildningsprojekt, examensarbeten ochforskningsprojekt bedrivs i stor utsträckning tillsammansmed företag. Examensarbetena leder ofta fram tillprototyper och senare till produkter inom de företag somstudenterna samverkar med.Inom forskningsområdet finns överenskommelser omgemensamma projekt, ofta med produktutveckling somframtida syfte. Företagen svarar för avkostnaderna. De företag som samverkar med Högskolan iHalmstad finns i , men till stor del också utanförlänet.4. En företagsby, TeknoCenter, har byggts upp ochrymmer företag som utgör avknoppningar från Högskolan iHalmstad. TeknoCenter är medlem i SwedePark och hållermycket hög kvalitet. Utvecklingen för flertalet företag ärlöftesrik, flertalet har internationell inriktning.Ett innovationscentrum i skulle kunna arbetaför att skapa god ''Infrastruktur/miljö'' förkunskapsintensiva projekt och företag. Centret skullekunna vara ''Underleverantör'' till företag, inte minstmindre och medelstora, i produktutvecklingskunskap.Centret skulle också kunna utgöra en kunskapskälla ientreprenörskap, i t.ex. internationell miljö. Ett embryofinns redan till ett innovationscentrum i det ManagementCenter som byggt upp tillsammansmed TeknoCenter. Ett innovationscentrum bör också gesvissa ekonomiska resurser för att snabba uppproduktutvecklingsarbetet.Den verksamhet som byggts upp i ståri dag modell för många kommuner i och Norge.Innovationscentrum i skulle kunna ges ettnationellt ansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett innovationscentrum iHalmstad.
mot · GH02N258 · 1994-01-25 00:00:00 — AllmäntEn starkt bidragande orsak till den negativautvecklingen av statsskulden -- 1.132 267 485 697kronor -- är den djupa finanskrisen och bankernas agerandei den tidigare överhettade fastighetsmarknaden. Statensingripande för att rädda det finansiella systemet -- förundvikande av hotande bankkonkurser, resulterade iBankstödsnämnden. undvek en total finansiellkollaps, när staten gick in och garanterade banksystemetsbetalningsförmåga. Men det kostar!Statens åtaganden för de krisdrabbade bankerna haruppgått till , varav 70 miljarderutbetalats. Men vi skattebetalare drabbas inte bara av dessamiljarder i statsskulden. I bankkrisens spår ser vi nu hursmå och medelstora företag har svårt att få krediter tillrimlig ränta. Bankerna tar ut alldeles för högamarginalräntor. Detta är utomordentligt allvarligt närSverige behöver tillväxt som kan ge nya jobb och stoppa denkatastrofala ökningen av statsskulden.Bankernas utlåningUppgifter från SCB om bankernas utlåning till de småoch medelstora företagen är alarmerande. Från 31december 1990 till sjönk utlåningenexempelvis till företag med 50--199 anställda, från 85miljarder till ! hadeutlåningen sjunkit ytterligare till 30 miljarder kronor.Bankernas totala utlåning är 500 miljarder kronor.I avsaknad av en fungerande aktiemarknad för små ochflertalet medelstora företag är dessa hänvisade till bankernaför sin kapitalförsörjning. Statliga insatser genomutvecklingsfonder, riskkapitalbolag m.fl. är begränsade.Därifrån kommer för ca tillföretagen.Den andra bankkrisenDen rekonstruktion och återhämtning som skett ibanksystemet borde ha resulterat inte bara i en kraftigräntesänkning utan också i sänkningar av de abnormaräntemarginalerna mellan bankernas in- och utlåning. Dennormala tillgångs- och efterfrågemekanismen och den friakonkurrensen tycks inte fungera. Ny demokrati föreslårdärför att regeringen ger uppdraget attundersöka oligopolsituationen på den svenskakreditmarknaden och återkomma med förslag tillåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge Konkurrensverketuppdraget att undersöka oligopolsituationen på densvenska kreditmarknaden och återkomma med förslag tillåtgärder.
mot · GH02N266 · 1994-01-25 00:00:00 — Rätten till skatteavdrag för privata pensionsförsäkringarsamt den låga avkastningsskatten på försäkringarna, hartillkommit för att ge medborgarna möjlighet att förbättrasitt försäkringsskydd. Det måste här som vid andrasamhälleliga subventioner till viss verksamhet vara engrundläggande förutsättning att subventionen på lika villkortillfaller kvinnor och män.Nuvarande försäkringslagstiftning för de privatapensionsförsäkringarna är så utformad att dendiskriminerar de kvinnliga försäkringstagarna. En kvinnamåste antingen påbörja sitt sparande änmannen eller betala en betydligt högre premie om hennespension skall bli densamma som mannens.Bakgrunden är en riskbedömning där lagstiftningen tarhänsyn till att en kvinna i genomsnitt lever änmannen. Härigenom skiljer sig de privatapensionsförsäkringarna från den allmänna försäkringen,där människans genomsnittliga levnadsålder är grund förpensionsberäkningarna. Kraftiga subventioner till privatapensionsförsäkringar, utan solidarisk utjämning mellankvinnor och män, innebär därmed att samhälletsubventionerar förmåner på ojämlika villkor.Orättvisorna blir inte mindre av att det oftast ärkvinnorna som genom lägre tjänstepensioner och färreyrkesår har det största behovet av kompletterandeförsäkringar.Vi föreslår därför att tar initiativ till ändring iförsäkringslagstiftningen i syfte att undanröja dendiskriminering av kvinnor, som nuvarande lagstiftninginnebär, och som därmed också medfört att skattebetalarnasubventionerar privat pensionssparande som direktmissgynnar kvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar iförsäkringslagstiftningen i syfte att undanröja regler, sominnebär att kvinnor diskrimineras i privatapensionsförsäkringar.
mot · GH02N267 · 1994-01-25 00:00:00 — Som en följd av ett allt svårare konkurrensläge och ettslopande av det svenska varvsstödet har stora delar av densvenska varvsindustrin avvecklats. I stort harnyproduktionen upphört av civila fartyg medan underhålls-och reparationsarbete bedrivs i viss omfattning.Avvecklingen av den svenska varvsnäringen blev ensmärtsam process. Tusentals arbetstillfällen försvann ochmångårigt kunnande skingrades. Krisen inomvarvsnäringen blev också kostsam för samhället.Avvecklingen av det svenska varvsstödet följdes inte aven avveckling av stödet i andra länder. I stort sätt allaOECD-länder som har varvstradition har någon form avvarvsstöd. Såväl kontantstöd som kreditgarantier är vanligt.Fartygsmarknaden och därmed marknaden förvarvsindustrin håller nu på att förändras radikalt. Allt flerbörjar tala om en förestående fatygsboom som en följd avstigande fraktpriser och en föråldrad världsflotta som måsteförnyas. har i det nya marknadsläget några klarakonkurrensfördelar. finns ett stort teknisktkunnande om fartygsproduktion och specialisering, och ettstort teknikinnehåll i nya fartyg gynnar också en utveckladindustrination som . Nedskrivningen av kronan ärnaturligtvis också en betydande konkurrensfördel.En förutsättning för att det skall vara möjligt attåteruppta den svenska civila fartygsproduktionen tordeemellertid vara att ett statligt varvstöd utgår på ungefärsamma nivå som i övriga . Enligt vår meningbör regeringen utreda förutsättningarna för densvenska civila fartygsproduktionen och hur ett svensktvarvsstöd skulle kunna se ut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om dencivila fartygsproduktionen samt förutsättningarna för ettsvenskt varvsstöd.