mot · GH02L711 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskning och högre akademisk utbildning har storbetydelse även för vardagens villkor och värden. I ettsamhälle där kunskap ses som grundval för mänskligutveckling, kan inte vår tillvaro utanför marknader ochinstitutioner sättas på undantag i forsknings- ochutbildningssammanhang. Hushållsekonomi är ett sådantområde.I slutet av 70- och inrättades ett antalforskarassistenttjänster i , och . Deforskningsstödjande organen avsatte dock inga särskildamedel till hushållsekonomisk forskning. Något utvecklatlokalt eller nationellt samarbete av mångvetenskapligkaraktär, vilket var avsikten, har inte kommit till stånd. Inteheller har de förväntningar som ställdes på denhushållsekonomiskt inriktade forskningen vid högskolanuppfyllts. Professurerna har glidit mot marknadsekonomioch det utvecklingsarbete som har utförts på området harfrämst ägt rum inom KOV och Sparbanksföreningen.Det finns inte mycket kvar på dethushållsekonomiska området. Vi ser detta som ytterstallvarligt, inte minst i ljuset av den ytterst allvarligasituation som allt fler hushåll befinner sig i. ochett ev. kommande EU-medlemskap understrykerytterligare behovet av ökande kunskaper.Även inom bankväsendet, studieförbunden, de fackligaorganisationerna, kommunernas konsumentvägledningarm.fl. blir behovet av kunskaper om hushållens ekonomialltmer uttalat. Med tanke på att staten tagit ansvar för enframåtsyftande och ambitiös konsumentpolitik, är det nuhög tid att säkra förutsättningarna för dess förverkligande.Det finns en rad områden där vi behöver kunskap.Exemplen nedan är bara några av de mer akuta. Såvälgrundforskning som tillämpad forskning medhushållsekonomisk inriktning behövs här:Skattesystemets effekter på hushållens ekonomi med ettbredare hushållsekonomiskt perspektiv.Bidrags- ochsubventionernas effekter.Den förlängdaförsörjningsbördans kostnader och konsekvenser förhushållen.Hushållens skuldsättning: konsekvenser påbåde lång och kort sikt för hushåll i olika stadier i livscykeln,med olika socioekonomisk bakgrund etc.Hushållensekonomi ur jämställdhetsperspektiv; ett traditionelltkvinnoansvar som negligerats.Hushållens eget arbete, ijämförelse med köpta produkter och tjänster, och dessbetydelse för hushållens ekonomi.Hushållensenergianvändning; konsumtion, användningen av tekniskutrustning, beteendepåverkan etc.Produktionen ihushållen; innehåll, förändring , arbetsfördelning,investeringar i teknologi etc.Hushållsekonomisktbeteende; klasskillnader, könsskillnader, åldersskillnader,skillnader i kunskap, regionala skillnader etc.Tidensanvändning; hushållens behov av tid och möjlighet attfördela tillgänglig tid, omfördelning etc. Den informellaekonomins betydelse i folkhushållet.Kvalitativa analyserav hushållens konsumtion; kulturella och socialapåverkansfaktorer, krav och funktion etc.Familjeföretaget och det privata hushållet; ekonomiska ochjuridiska problem, arbetsdelning, samhällsservice etc.Alternativa boendeformer; konsekvenser för hushållensarbete, ekonomi, sociala kontaktnät etc.På samtliga dessa områden som här tagits upp somexempel, finns naturligtvis forskningsresultat, men påinget av dem finns den breda analys som entvärvetenskaplig ansats kan ge och som är helt avgörandeför resultatens relevans ur hushållsekonomisk synvinkel.Som tidigare nämnts finns ett märkbart och snabbtväxande behov av kunskaper om hushållens ekonomi i vidmening.Trots synnerligen begränsade möjligheter har samarbeteoch utvecklingsprojekt initierats och genomförts, meninsatserna är splittrade och alltför få.Fasta resurser för forskning och högre utbildning ärnödvändiga. Framför allt behövs forskarutbildning medspeciell inriktning på hushållens ekonomi i den vidaremening som exemplen ovan beskriver.Det är också helt nödvändigt med en offentlig markeringav områdets betydelse, uttryck i bl.a. särskilda anslag förforskning. Det anslag som finns i budgetär på intet sätt tillräckligt.Fasta resurser för hushållsekonomiskt inriktad forskningvid samhällsvetenskapliga fakulteter behövsför att bygga upp kompetens och utbilda för återväxt.Forskningsanslag med öronmärkning är nödvändiga föratt ett svagt utvecklat kunskapsområde inom rimligtid skall få tillgång till aktuella forskningsresultat. Därförbör forskning inom ett ramprogram initieras. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att resurser förhushållsekonomiskt inriktad forskning avsätts,2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett ramprogram initieras.