mot · GH02Sf512 · 1994-01-25 00:00:00 — En del sådana skäl är enligt vårmening uppenbara, nämligen:Studier på gymnasial nivåsom är en förutsättning för, eller har ett direkt sambandmed, fortsatta studier på eftergymnasial nivå.Längreutbildningar på eftergymnasial nivå.Kombinationer avutbildningar och påbyggnadsutbildningar som bedöms varavärdefulla.Denna uppräkning gör inte anspråk på att varauttömmande. det finns säkert andra skäl som efter enindividuell prövning kan bedömas så angelägna attundantag från terminsgränsen bör göras.MeritprövningMed meritprövning menas att en studerande får fortsattstudiestöd endast under förutsättning att tidigare studierhar bedrivits i sådan takt att de fortsatta studierna kanbedömas bli avslutade i normal tid. För ett stort antalutbildningar accepteras dock en 75-procentigstudietakt (motsvarande 15 poäng per termin) utan att skälbehöver anges som förklaring till att studietakten inte är100-procentig. Först om studiemeriterna understiger 15poäng per termin krävs särskilda skäl för fortsatt studiestöd.Egentligen borde kravet sättas till normal studietakt, dvs.20 poäng per termin, men vi inser att det behövs en viss''prutmån'' i systemet. Vi föreslår att riktlinjerna förmeritprövningen sätts till 35 poäng per läsår i stället för 15poäng per termin.BehovsprövningRätten till studiestöd är inte villkorlig. Den som t.ex. haregna ekonomiska förutsättningar, åtminstone om de ärbetydande, att på egen hand finansiera sina studier bör inteheller enligt vår mening ha rätt till studiestöd i framtiden.Prövningen av rätten till studiestöd är dock olikautformad för olika studiestödsformer. Så är t.ex. dagensstudiemedel behovsprövade i förhållande till denstuderandes egen ekonomi på så sätt att inkomst över enviss gräns, den s.k. fribeloppsgränsen, reducerarstudiemedelsbeloppet. För SVUX finns en formellbestämmelse om att den som uppenbart inte har behov avstöd under studierna inte har rätt till SVUX. I övrigtförutsätts ju SVUX ersätta ett inkomstbortfall. Godaekonomiska förhållanden kan dock i urvalsprövningen, närövriga urvalsfaktorer är jämförbara, bli avgörande.I och med att någon urvalsprövning inte blir aktuell i vårmodell och med hänsyn till det olämpliga i att förena tvåolika principer i ett samordnat system har vi stannat för enbehovsprövning enligt den som gäller för studiemedel.Vi kan dock tänka oss ett par förändringar som dels syftartill att betona vikten av att den huvudsakligasysselsättningen med studiestöd ärutbildning, dels gör det möjligt för den som, så långtmöjligt, vill undvika skuldsättning skall se att detta ärmöjligt. För det första bör reduktionstakten, dvs. den taktmed vilken inkomst över fribeloppsgränsen reducerarstudiestödet, höjas från nuvarande 50 till 60 procent.Effekten av detta är att rätten till studiemedel för enhelårsstuderande upphör vid en årsinkomst på ca i stället för som ca . bör reduceringsordningen ändras,från att vara proportionell mellan bidrag och lån, så attreduktionen alltid först drabbar lånedelen. Därigenom kandet bli intressant för en del, som kan kombineraframgångsrika studier med förvärvsarbete, att så att sägabyta studielån mot inkomst och därigenom begränsa sinskuldsättning.ÅldersgränsDen övre åldersgränsen för studiemedel är och förSVUX . Därefter kan studiestöd beviljas i ett begränsatantal terminer upp till högst 55 respektive omdet finns särskilda skäl. För studerande medutbildningsbidrag finns en högsta åldersgräns på 65 år.Utbildningsbidrag beviljas dock endast i undantagsfall tillpersoner som är . I praktiken kan man såledessäga att den övre åldersgränsen ligger i intervallet 55--60 årför samtliga stödformer.Dagens arbetsmarknad ställer krav på utbildning oftaupp i ganska hög ålder för att inte slås ut. Merparten av destuderande i de högre åldrarna är dessutom kvinnor, somförst när barnen blivit större, utbildar eller vidareutbildarsig för en yrkeskarriär. I vårt samordnade studiestödssystemär en lämplig övre åldergräns . I åldrarna mellan 50 och60 år görs en bedömning av behovet av utbildning och stödi huvudsak på arbetsmarknadspolitiska grunder.Rekryteringsfrämjande åtgärderDet är viktigt att det nya studiestödet har förankring iarbetslivet. Den tekniska utvecklingen och förändringarmot nya arbetsorganisatoriska mönster i arbetslivet ställerkrav på nya kunskaper och uppgradering av gamla.Vi anser mot denna bakgrund att ett statsbidrag förrekryteringsfrämjande åtgärder bör införas. Sådant bidragbör kunna beviljas för olika åtgärder som syftar till att höjakompetensen bland de korttidsutbildade. Det kan varakartläggning av de kortidsutbildades utbildningsbehov,uppsökande verksamhet på arbetsplatser, i bostadsområdeneller i föreningslivet. En förutsättning för beviljning avstatsbidrag bör vara att verksamheten redovisas så att enuppföljning och utvärdering av verksamheten motuppställda mål kan göras.Rådgivning och partsinflytandeEn av de viktigaste förutsättningarna för framgångsrikaoch effektiva studier torde vara en väl fungerandestudievägledning och ekonomisk rådgivning. Rent allmäntkan sägas att utbildningsanordnaren måste ta ett störreansvar för sina studerande. De förändringar som beslutatsinom utbildningsväsendet torde också leda i den riktningen.Vår modell ställer än större krav på både de studerandesjälva, utbildningsanordnarna och på CSN. Vi förutsätteratt dessa tre direkt inblandade parter finner former för ensamordnad och effektiv rådgivning och vägledning.I vissa delar leder detta till att karaktären av generelltsystem minskar och inslagen av individuella bedömningarökar. Genom avskaffandet av studiemedels-och vuxenutbildningsnämnderna minskade detdemokratiska inflytandet i verksamheten. Visserligenrekommenderades att s.k. samrådsgrupper skulle inrättasvid lokalkontoren, men dessa är inte obligatoriska. Eftervad vi har erfarit så fungerar dessa samrådsgrupper olika.Enligt vår mening bör partsinsynen i verksamhetenregleras. Samrådsgrupper med företrädare för främst destuderande samt utbildningsanordnare och arbetsliv börvara obligatoriska.Samtidigt med att nämnderna försvann så upphördeockså möjligheterna att överklaga beslut fattade avkontoren i landet. I stället infördes en utvidgad rätt tillomprövnig hos CSN centralt. Det betyder att beslut fattadeav en del av CSN överprövas av en annan del av sammamyndighet. kan detta förhållande äventyrarättssäkerheten. Vi föreslår därför att möjligheten attöverklaga beslut om studiestöd återinförs och att en särskildöverklagandenämnd, skild från CSN, inrättas. I en sådannämnd bör, liksom i samrådsgrupperna, sitta företrädare förde studerande samt utbildningssamordnarna ocharbetslivet.MålstyrningUtbildningsområdet (skolan, folkbildningen ochhögskolan) kännetecknas av stor grad av målstyrningoch eget ansvar. Studiestödsområdet, som ju skall vara ettinstrument för att förverkliga de utbildningspolitiska målen,är däremot i hög grad detaljstyrt, med en mångfald regler ilag, förordning och förskrifter. Detta förhållande leder tillfler och fler konflikter mellan utbildnings-och studiestödsverksamheten. Den komplexastudiestödsregleringen bör därför bli föremål för engenomgripande översyn i samband med detaljutformningenav vårt förslag till ett samordnat studiestödssystem. Därvidbör också frågan om hur ansvarsfördelningen när det gällerregelverket mellan riksdag, regering och myndighetanalyseras.Vissa tekniska frågorI dagens system är det möjligt att studera antingen påheltid eller på halvtid. Med hjälp av korttidsstudiestöd gårdet också att studera vissa avgränsade ämnen i betydligtmindre omfattning. Den som däremot önskar studera t.ex.inom komvux i en omfattning som motsvarar avheltid upptäcker snart att han då enbart får studiestödmotsvarande halvtid. Resultatet av denna stelbenta regelblir inte sällan ett tillval av ämnen, som den studerandeegentligen varken önskar eller behöver studera, enbart isyfte att nå upp till heltidsomfattning. Detta leder till slöseribåde med resurser och tid.Inom ramen för ett samordnat studiefinansieringssystemär det vår avsikt inte bara att inrymma studier på olikautbildningsnivåer utan också studier av olika omfattning,även t.ex. cirkelstudier enstaka timmar per vecka.Studiestödet föreslås därför i teknisk mening ochberäkningsmässigt vara ett timbaserat stöd. I de flestafall kommer dock studiestödet att uttryckas i belopp permånad (eller om vecka blir det gällandetidsbegreppet också inom studiestödsområdet). Allaberäkningar utgår vi från kommer att skötas maskinellt.Mot den bakgrunden anser vi att för studier pågrundläggande nivå och för studier i basämnen på gymnasialnivå skall studiestöd kunna utges för en omfattning påmellan av heltidsomfattning (mellan 4och ). För övriga studier på gymnasialnivå och för studier på eftergymnasial nivå bör studiestödutgå för studieåtaganden mellan avheltid.Studiebidraget i dagens studiemedelssystem ärobeskattat. I övriga system är bidraget däremotskattepliktig inkomst. I ett samordnat system där det skallvara möjligt att kombinera studier på olika nivåer är detsvårt att förena studiebidrag som är dels beskattade, delsobeskattade. har beskattning varit en förutsättningför att en ersättning skall vara pensionsgrundande. Förnärvarande pågår en översyn av pensionssystemet. Fråganom hur studiestödet eventuellt skall inordnas i ett framtidapensionssystem och därmed frågan om beskattning ellerinte bör övervägas i detta sammanhang.Enligt nuvarande regler beviljas studiehjälp fr.o.m.kvartalet efter det kvartal då man fyllt t.o.m.vårterminen det år då man fyller . I vår modellförutsätter vi en höjning av den undre gränsen till . I ensituation då praktiskt taget alla ungdomar genomgår treåriggymnasieutbildning räknar vi med att den övre gränsen förrätt till barnbidrag kommer att sättas vid . Studiestödför tid därefter kan inrymmas i vår modell på lämpligt sätt.När det gäller vissa andra tekniska frågor inomstudiestödssystem som vi menar behöver ändras -- vi åsyftarhär de olika tidsbegreppen, ämnesval, ansökningstider,regler om återkrav och sjukförsäkring -- erfordrasytterligare överväganden.ÅterbetalningssystemetSom vi nämnt tidigare anser vi att nuvarandeåterbetalningssystem i princip och i sina huvuddrag är bra.En årlig avgift som är relaterad till den individuellainkomsten ger en rimlig återbetalning i förhållande tillbärkraften. Genom skatteomläggningen har emellertidåterbetalningssystemet kommit i obalans och vi kanförvänta oss framtida årliga avskrivningar på grund av attskulderna inte är återbetalade vid uppnådd pensionsålder istorleksordningen 1 till 1,5 miljarder kronor.Förändringarna på beviljningssidan, som både består avhöjda bidrag och begränsningar i möjligheterna att utnyttjasystemet, kommer att leda till kraftigt minskade lånebehovoch/eller möjligheter att uppnå orimligt hög skuldsättning.Mot den bakgrunden är det enligt vår mening möjligt attnågot skärpa återbetalningsvillkoren. En skärpning ärockså nödvändig för att uppnå en bättre balans mellan in-och utflöde i systemet. Detta har stor betydelse förkapitalkostnaderna. Den årliga avgiften iåterbetalningssystemet bör därför höjas från fyra till femprocent av den sammanräknade inkomsten vid inkomsteröver den s.k. brytpunkten i skattesystemet. Vid inkomsteröver bör avgiften sättas till sex procent.Studerande som finansierat först gymnasiala studier ochdärefter eftergymnasiala studier med studiemedel harnormalt rätt att få sina studieskulder som härrör sig från degymnasiala studierna avskrivna med hälften. Detta ärnaturligtvis av stor betydelse för de vuxenstuderande sominte kommer i fråga för SVUX och som utan avskrivningskulle få orimligt stora studieskulder. Med de betydandeförbättringar vad gäller bidragsnivåer för främst studier ibasämnen på gymnasial nivå som ligger i vår modell anser viatt denna typ av avskrivning inte längre behövs i systemet.Som nämnts tidigare avskrivs all kvarståendestudieskuld när den återbetalningsskyldige uppnår . Med hänsyn till att vi förordar en åldersgräns isystemet som innebär att studiestöd kan komma att utgåupp till är det rimligt att något justera dennaåldersgräns för avskrivning. Man bör överväga en ordningdär den som erhåller studiestöd i åldern mellan 50 och 60 årskall vara återbetalningsskyldig . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformning och inriktning av ettförändrat studiestödssystem.