mot · GH02U313 · 1994-01-25 00:00:00 — Utrikesbudgeten 1994/95 förutom biståndetI denna motion behandlas Utrikesdepartementetsbudget med undantag av biståndsanslagen som ibudgetpropositionen betecknas C och G. Biståndsfrågornabehandlas i vår motion Biståndsbudgeten 1994/95.Innehållsförteckning 1.Sverige i Europa13 2.Säkerhets- och försvarspolitiken13A. Bidrag till vissa internationella organisationer14 4.1.Förenta nationerna (FN)14 4.2.Prioritering inom FN14 4.3.Internationell upphandling inom FN14 4.4.Svenska parlamentariker i FN14 4.5.Alla FN-anslag samlas hos UD15 4.6.Fredsbevarande och fredsskapande FN-styrkor15 4.7.Befolkningsexplosionen16 5.1.Nordiska ministerrådet17 5.2.Utred verksamhet17 6.EFTA17C. Internationellt utvecklingssamarbete17 7.Investeringar i Sydafrika17 8.Katastrof- och biståndsbataljon -- SWEDAID18D. Information om i utlandet samtE. Utrikeshandel och exportfrämjande18 9.Sweden Center18 10.1. Exportfrämjande åtgärder -- ekonomisk bakgrund19 10.2. Policy för EKN19 10.3. Ny huvudman19 10.4. Avskrivning av gamla fordringar20 10.6. Ramar för EKN-garantier20 10.7. Exportkreditgarantiram förRyssland//Baltikum20 10.8. EKNs premiepolitik21 10.10 Självrisk21 10.11 Förhandsbesked21 10.12 U-krediter21F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågorm.m.22 11.1. Organisations- och projektstöd till enskildaorganisationer22 11.2. Förändrad maktstruktur22 11.3. i EuropaSverige är en naturlig del av . Vi hör ihophistoriskt, kulturellt och geografiskt. Det är därför naturligtatt vi utvidgar och fördjupar samarbetet med varandra.EES-avtalet är ett steg i denna riktning. Vi är en del av denså kallade inre marknaden i med ca 380 miljonermänniskor. EES innebär fri rörlighet för varor, förpersoner, för tjänster och för kapital. EES är ett logisktförsta steg i närmandet till våra viktigaste handelspartners.Avtalet är också oerhört viktigt i vår ambition att behållaoch utveckla den internationella företagsamhet som är såbetydelsefull för det svenska välståndet.Antingen vi uppfattar det som positivt eller negativtkommer vi i allt större utsträckning att bli beroende av våromvärld. Den europeiska integrationen kommer attfortsätta. Vi blir integrerade både ekonomiskt, socialt ochhandelspolitiskt i ett handelsområde som rymmer mer än75 % av vår utrikeshandel som sker med länderna i EES.Ett utanförskap kan tyckas ge större suveränitet ochdärmed större rörelsefrihet men betyder sannolikt att vikommer att få sänka vår höga levnadsstandard. Genommedlemskap får vi möjlighet att styra utvecklingen i ettgränslöst även om vi därmed överlåter tillöverstatliga organ att fatta vissa gemensamma beslut. Vianser dock att fördelarna klart uppväger nackdelarna.Därför är vi positiva till medlemskap i den europeiskagemenskapen.2. Säkerhets- och försvarspolitiken''Svensk utrikespolitik ligger fast'' är ett slentrianmässigtuttryck som ofta används i den utrikespolitiska debatten.Alla är dock medvetna om att de säkerhetspolitiskaaspekterna kommer att förändras när kommer medi den europeiska unionen (EU). Vi kommer att ta vara påde möjligheter ett medlemskap kommer att ge människoroch företag i , men vi ska inte varafrämmande för att tillsammans med övriga medlemsstatergå in i ett gemensamt säkerhets- och försvarspolitisktsamarbete.Doktrinen ''alliansfrihet i fred -- neutralitet i krig'' harinte längre någon praktisk aktualitet. Doktrinen ärnaturligtvis överspelad den dag vi är med i ett europeisktsäkerhets- och försvarspolitiskt samarbete. Med Sverigesurusla ekonomi lär det dock dröja innan vi är välkomna i ettnära monetärt samarbete. Vi uppfyller helt enkelt inte dekrav som ställs för att fullt ut medverka i det monetärasamarbetet.A. UtrikesförvaltningenInom anslaget ryms medel för departementets ochutlandsmyndigheternas löner och förvaltningskostnader.Vissa förhandlingskostnader hänförs också till detta anslag.Trots att det av budgetförslaget framgår att manföretagit besparingar på sammanlagt så yrkasen höjning av anslaget med 39 551 000 kr.Vi anser att utrikesförvaltningen skall åläggas ettsparbeting som motsvarar och föreslår en sänkning avanslaget med . I kostnadsjakten bör manfrämst se över kostnaderna för lokaler och bostäderutomlands (). Kostnaderna för resor börockså skäras ned. I stället för fysiska resor kan moderntelekommunikation utnyttjas i väsentligt störreutsträckning. En större delegering av kostnadsansvaretfrämst till utlandsmyndigheterna skulle också komma attmedföra lägre kostnader såvida en restriktivmedelstilldelning tillämpas.B. Bidrag till vissa internationella organisationer 4.1. ()Vi anser att hela måste ses över. Denär i många avseenden ineffektiv, svällande och byråkratisk.Många FN-organ behöver samordnas, en del skrotas. Vihoppas att de initiativ som tagits från de nordiska ländernaom bättre samordning och bättre kontroll inom en rad FN-organ leder till ett förbättrat resursutnyttjande.Sverige bör aktivt verka för fler svenskar inom FN-systemet. Med tanke på generösa bidragsgivningborde många fler styrelseposter och många fler tjänstemänberedas arbetsmöjligheter inom FN.4.2. Prioritering inom FNNy demokrati anser att de verksamheter som skallprioriteras inom FN är befolkningsfrågan, miljön och FN irollen som världspolis.FN måste åtaga sig ett större ansvar för att koordinera deoperativa insatserna i ett mottagarland men när det gällerbiståndsinsatser också samordna informationen tillgivarländerna.4.3. Internationell upphandling inom FNSverige måste på ett bättre sätt utnyttja deupphandlingar som sker inom FN. Det är stora belopp somgår svenska företag förbi. Den totala FN-upphandlingenuppgår till ca 35 miljarder USD varav huvuddelensker genom utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Dendel av FN-upphandlingen som är mest intressant för svenskindustri uppskattas till ca 2,5 miljarder USD. Svenskindustri har visat ett ganska litet intresse för dennaFN-marknad. Detta måste rättas till genom en intensifieradinformation från den svenska FN-delegationen i New Yorktill svenska företag.4.4. Svenska parlamentariker i FNSverige har av tradition sänt parlamentariker och andrarepresentanter till varje höst. Dettaär lärorikt och ökar parlamentarikers insikt i internationelltpolitiskt arbete. I tider av ekonomisk kris borde vi dockinföra en ny modell. Vi föreslår att i framtidenendast sänder två grupper med 10 riksdagsledamöter pergrupp. Parlamentarikergruppen deltar i FN-arbetet underen tvåveckorsperiod (nu ). Alla partier skall vararepresenterade i gruppen. Fördelning sker eftermandatfördelning i , förslagsvis en delegat pervart 35:e mandat vilket skulle innebära följande fördelningför innevarande : , Ny demokrati,KDS, Fokpartiet och vardera en delegat,två och Socialdemokraterna tre mandat.Representanter från fackförbund ochnäringslivsorganisationer får delta i mån avmottagningskapacitet och naturligtvis på egen bekostnad.4.5. Alla FN-anslag samlas hos UDInom departementen saknas ett samlat grepp överSveriges FN-insatser. Detta måste ändras. FN-anslagen ärnu spridda på olika departement men också fördelademultilateralt och bilateralt inom myndigheter ochorganisationer. Ny demokrati anser att hela FN-engagemanget ska finnas inom ett och samma departement,UD. Man får då en bättre överblick av den aktuellasituationen och kan då också undvika dubbelarbete. Enbättre samordning bör leda till effektivisering och lägrekostnader.4.6. Fredsbevarande och fredsskapande FN-styrkorVi vill att FN ska kunna spela en större roll --en roll som ''världspolis''.Ny demokrati ställer sig positivt till fredsbevarande ochfredsskapande insatser inom FNs ram. Vi har underföregående lagt en motion om inrättande av ensärskild fredsskapande styrka under FNs säkerhetsrådskontroll.Tiden i världshistorien är mogen för en internationellmilitär styrka som får en liknande roll som enpolisorganisation har i en enskild nation. måsteden reservationslöst accepterasav medlemsländerna som högsta organ för lösning avinternationella konflikter.Rollen som världspolis har ofta fått spelas av somi och . kan dock inte ta på sig dennaroll i all framtid. Den inhemska amerikanska opinionenkommer inte att i alla lägen acceptera att amerikanska livriskeras och offras i fjärran länder. Speciellt om inte andraländer är beredda att hjälpa till för att upprätthållavärldsfreden och försvara demokratiska staters överlevnad.Vad kan omvärlden göra för det ? Detfinns tre möjligheter.Den första är att inte göra något alls mer än att skickahjälpsändningar, fördöma de stridande parterna och hoppaspå att konflikten löser sig självt.Den andra är att acceptera den etniska rensningen ochatt andra länder erbjuder fördrivna människor en fristadnågon annanstans i världen.Den tredje och enligt vår mening enda hållbaramöjligheten är att med internationell rätt arbeta fram denbästa lösningen och sedan med internationella militäratrupper se till att denna lösning efterlevs. Det kan vara nogså svårt och kräva många människoliv men alternativen ärbetydligt sämre.Ledande personer i FN har förslagit att FN inrättarpermanenta fredsskapande styrkor (peacemaking units)som medlemsländerna ställer till säkerhetsrådetsförfogande. Dessa styrkor måste vara tyngre beväpnade änFNs fredsbevarande styrkor och de skall kunna rycka inmed kort varsel. De fredsskapande FN-styrkorna skallrekryteras på frivillig basis och genomgå gedigen utbildningi respektive lands nationella armé. Insatser av dessa styrkorskall beslutas av säkerhetsrådet.Mellan 1945 och 1987 har FN gjort trettonfredsbevarande insatser och ytterligare tretton.De sammanlagda kostnaderna för dessa insatser uppgår tillöver . Trots att kostnaderna för FNsfredsbevarande styrkor bara utgör några promille av deglobala militära satsningarna, så flyter inbetalningarna frånmedlemsländerna mycket trögt.Medlemsländerna borde budgetera sina militära FN-bidrag via försvarsanslagen i respektive nationalbudget istället för som via utrikesanslagen. Försvarsanslagen ärju i de allra flesta länder större änutrikesanslagen och på detta sätt skulle det bli lättare att imedlemsländerna vinna förståelse för en höjning av FN-bidragen.Sverige bör spela en aktiv och pådrivande roll så attdessa styrkor bildas . Det är självklartatt som nation måste vara berett att tillsammansmed andra nationer ingripa för att lösa blodiga konflikter iomvärlden. Ingripa med trupp, inte bara diplomatiskauttalanden. Inte minst för att vi själva skall få hjälp om viblir angripna av främmande makt. Det är över.Detta har medfört att gamla blockeringar mellanstormakterna är borta. finns förutsättningar för attskapa en internationell polisstyrka. kan spela enviktig roll som pådrivande nation i denna fråga om insiktenoch den politiska viljan finns.4.7. BefolkningsexplosionenVi vill att -- liksom alla övriga länder -- inom FNsram gör en kraftansträngning för att få bukt medbefolkningsexplosionen i fattiga länder. Om vi lyckas hejdade stora befolkningsökningarna i ''tredje världen'' har viockså tagit de första rejäla stegen mot en förbättrad globalmiljö.I och har den ekonomiska tillväxtenvarit stark. hade en tillväxt på 6 %medan befolkningstillväxten låg på . Asiensökade sitt exportvärde . Den starkaste tillväxten iekonomin har skett i östra och sydöstra . Det är främstKina, , , och somvarit framgångsrika. I låg tillväxten under år1992 på medan befolkningsökningen var 2 %.Exportvärdet ökade med 3 %.I är framtidsutsikterna dystrare. Denekonomiska tillväxten var medanbefolkningsökningen var . Fattigdomen ökar trots --eller kanske tack vare -- ett massivt bistånd inte minst frånSverige. Värdet av exporten sjönk . Urbiståndsbudgeten kan man läsa att svag inhemskresursmobilisering -- det vi i dagligt tal kallarbiståndsberoende -- svaga styrmedel och samhällsstrukturersom försvårar tillväxt i ekonomin är några av orsakerna tillatt det mesta går snett. Det står klart för många attytterligare bistånd inte är rätt medicin -- först och främstmåste man få bukt med befolkningsökningen. Dettaområde måste nu högprioriteras av FN.5.1. Nordiska ministerrådetFrån B 2-anslaget betalas andel till budget och bidraget till har fastställt sin budget för år1994 till vartill kommer anslaget på 39 425 000 danska kr.Sveriges andel har genom särskild fördelningsnyckel dettaår höjts till . Eftersom de nordiska länderna redanöverenskommit om budget resp bidrag har ingareella möjligheter att påverka anslaget. blir baraett transportkompani för att effektuera anslagsäskandena.5.2. Utred verksamhetVi anser att kostnaderna för Nordiska ministerrådetsverksamhet är orimligt höga. verksamhetoch arbetsformer är förlegade och ineffektiva varför viföreslår att regeringen tar initiativ till att utreda ochanalysera det nordiska samarbetets arbetsformer.Parlamentarikernas möjligheter att fatta bindandebeslut bör analyseras. Vi föreslår att ett gemensamtnordiskt sekretariat inrättas och att Nordiska rådetstidskrift läggs ned.Vi anser att bör syssla med nordiskamiljöfrågor och med frågor av gemensamt nordiskt intresseinför ett europeiskt samarbete. Inom börverksamheten spegla det som är unikt just för Norden.Tolkkostnaderna i ett framtida Europasamarbete kanmotivera att de nordiska länderna kommer överens om atti internationella sammanhang nyttja endast ett språk --skandinaviska.6. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA)Utan att komma med någon reservation till regeringensanslagsäskande om vill vi ändå påpeka detorimliga i att det schweiziska beslutet att inte ingå i EES letttill att andel av budgeten för EES-organen ökatoch uppgår till . andel av budget är . Vi utgår ifrån attregeringen börjar förhandla med övrigamedlemsländer om en reducering av det svenska bidraget.C. Internationellt utvecklingssamarbete 7. Investeringar i SydafrikaNy demokrati har i en lång rad motioner krävt attsanktionerna mot upphävs. Äntligen har nuregeringen beslutat upphäva dessa sanktioner.Det mest angelägna kan göra i dagens situationför är att snabbt öka de svenska investeringarna iSydafrika. Dagens stora problem är den storaarbetslösheten, som lär uppgå till cirka 7 miljonermänniskor. För att garantera en lugn övergång till endemokratisk regim är det viktigt att arbetslösheten minskar.Vi föreslår att speciella ramar fastställs för exportkrediteroch att EKN får instruktioner om att sänka kraven påfullgod säkerhet.Den goda efterlevnaden av investeringsförbudslagen harmedfört negativa konsekvenser för de svenska företagen. Iljuset av de förändringar som nu genomgår är detviktigt att företagen investerar i Sydafrika.Ny demokrati anser att vi nu bör kompensera den iSydafrika verksamma svenskägda industrin genom ett antalkraftfulla åtgärder inte minst inom områdetmarknadsföring. Vi anser att av de försydafrikanskt bistånd öronmärkta medlen (inomdemokratianslaget) i stället nyttjas för att främja svenskindustriell verksamhet i och dess grannstater.Vi har i särskild motion till 1993/94:U5hemställt dels om ändrade bedömningsgrunder förinvesterings- och exportkreditgarantier, dels omstödåtgärder till svenska företags investeringar i Sydafrikamed medel ur biståndsbudgeten, varför vi inte finneranledning att i denna motion upprepa vår hemställan.8. Katastrof- och biståndsbataljon -- SWEDAIDFör att snabbt få ut hjälp i samband med katastrofer runtom i världen föreslår vi att det skapas en operativ katastrof-och biståndsbataljon som byggs upp kring den verksamhetsom bedriver. En närmarepresentation av förslaget återfinns i vår motionBiståndsbudgeten 1994/95.D. Information om samt E. Utrikeshandel ochexportfrämjande 9. centerDet finns en lång rad myndigheter och statliga bolagsom sysslar med utlandsrelaterade verksamheter: UD medambassader och konsulat, EKN, Exportråd,biståndsorganisationer som SIDA, BITS, ochSwedfund International.Det är viktigt att all byråkrati skjuts i bakgrunden och attaffärsmässighet och ekonomi sätts i förgrunden. Av dennaorsak föreslår Ny demokrati att samtliga dessa myndigheteroch bolag sammanförs till en organisatorisk enhet --CENTER -- som underställs Exportrådoch som ägs gemensamt av staten och svenskt näringsliv.Varje utlandsmarknad av betydelse för svensk handelskall bestyckas med ett , som organisatorisktoch redovisningsmässigt skall lyda under iStockholm. I de diplomatiskt tunga länderna finns separataambassader, medan ambassadverksamheten i politiskt lättaländer borde kunna inkluderas i ett . Vilkenmängd aktiviteter som kommer att ingå i utomlands belägnaSweden Center beror på det individuella landets status somindustri- eller biståndsland.Med den föreslagna organisationen erhålls en enhetligledning av införsäljningen på utlandsmarknaderna av enmängd aktiviteter som rör . Med en enhetligadministration kommer stora kostnadsnedskärningar attkunna genomföras.Frågan om hur alla utlandsrelaterade organisationer ochmyndigheter administrativt skall sammanföras i ochpå utlandsmarknaderna samt vilka besparingar somdärigenom kan erhållas fordrar en separat utredning. Viföreslår att regeringen tillsätter en snabbutredning som fåri uppdrag att skyndsamt utreda en ny organisation.10.1. Exportfrämjande åtgärder -- ekonomisk bakgrundRegeringens finansplan 1994/95 bygger på den någotäventyrliga förutsättningen att BNP per capita kommer attsvänga från minus 1993 till plus 1994. Det krävsvidare en årlig uthållig BNP-tillväxt på minimum tillslutet av för att uppnå regeringens målsättning attdå ha uppnått en halvering av dagens arbetslöshet vilket ären förutsättning för att skall kunna behålla sinatrygghetssystem något så när intakta.För att klara av detta svåra beting måste dagens i och försig glädjande uppgång i exporten bli uthållig och snarastgenerera industriinvesteringar. Exportuppgången för år1993 har beräknats till i volym. Finansplanen räknarmed medan behåller 1993års siffra. beräknar man att effekterna avdevalveringen börjar klinga av vilket medför att exportenstillväxttakt avtar.Trots exportens uppgång har våraexportmarknadsandelar endast stigit marginellt.Exporten till våra viktigaste marknader OECD-ländernasjönk . --1992 föll våraexportmarknadsandelar med . Vi måste därför satsa hårdare än någonsin påexporten, och Ny demokrati har därför i separata motionerföreslagit en lång rad åtgärder av vilka en av de viktigasteär att göra EKN mer marknadsinriktad och därmed merkonkurrenskraftig.10.2 Policy för EKNRegeringen har i propositionen 1989/90:44 bl a anfört attEKN:s garantiverksamhet borde bedrivas med målet attden skall gå ihop. Med en total arbetslöshet på över 600 000personer ter sig detta regeringens direktivorimligt. EKN måste enligt vår mening erhålla nyainstruktioner vari det klart måste anges att EKN normaltskall kunna ta större risker om sysselsättningen för svenskindustri därmed bättre kan garanteras. Det fordras krafttagfrån EKN:s företagsledning att inom bolaget få till stånd enmer marknadsinriktad företagskultur som medför att EKNperiodvis kan drivas med underskott.10.3. Ny huvudmanFör att underlätta för EKN att bli merförsäljninginriktad föreslår vi att regeringen beslutar att nyhuvudman för verksamheten blir Exportråd, somär ett 50/50 joint venture mellan staten och svensktnäringsliv -- det senare representerat av Sveriges allmännaexportförening.Vi föreslår i en separat motion att samtligautlandsrelaterade statliga bolag och organisationer somt.ex. BITS, , liksomSIDAs upphandlingsverksamhet överförs till Exportrådetsom med sin företagsinriktade styrelse och ledning lättarekommer att få de biståndsrelaterade insatserna att kommadet svenska näringlivet till godo.10.4. PrivatiseringSom ett ytterligare framtida steg för att få EKN än merföretags- och affärsinriktat föreslår Ny demokrati attregeringen tillsätter en utredare för att undersökamöjligheterna att privatisera EKN:s verksamhet i förstahand beträffande garantier som främst täcker kortakrediter. finns konkurrerande privata institut.10.5. Avskrivning av gamla fordringarEKN har ett ansenligt antal gamla uteståendekundfordringar -- -- som löpandeborde ha avskrivits men som rullat med i EKNs redovisningår . Regeringen bör undersöka hur dessa uteståendekundfordringar på lämpligaste sätt kan nedskrivas. 10.6.Ramar för EKN-garantier 10.6 Ramar för EKN-garantierÄven om regeringen i årets budget tagit fasta på vårhemställan i förra årets motion om en höjning avkreditramen för exportkreditgarantier 100 miljarder krföreslog man i årets proposition endast en höjning till 90miljarder. Med förhoppning om en aktiveradmarknadsföring av exportkreditgarantier föreslår vi attexportkreditramen höjs till 100 miljarder.10.7. Exportkreditgarantiram förRyssland//BaltikumRegeringen uppdrog åt EKN att upprätta enspeciell exportkreditram för och Baltikum.Ramen är och löper tills den är fullt utnyttjad.En begränsning är att endast hårdvalutarelaterade projektkan komma i fråga. Vi anser det felaktigt att på detta sättutestänga investeringar som endast ger avkastning i delokala valutorna.Då EKN gjort utfästelser om garantier för 400miljoner, medan projekt för är underberedning hemställer vi att exportkreditramen höjs till 4miljarder kr. Vi följer sedan budgetpraxis och gör enavsättning till förlustreserv på eller med15 % för varje miljard. Den totala förlustgarantireservenkommer därvid att uppgå till i vårt förslag(se vår motion Biståndsbudgeten 1994/95).För att möjliggöra ett bättre utnyttjande avexportkreditramen föreslår vi att också ingår bland deför krediter godkända länderna.10.8. InvesteringsgarantierEKN ansvarar även för en investeringsgarantiram på 2miljarder kr som emellertid utnyttjats dåligt. EKN böraktivera sin marknadsföring till bl a de svenska företag somplanerar att investera i marknaderna på andra sidanÖstersjön. På grund av det dåliga utnyttjandet finns det förtillfället ingen anledning att öka dessa garantier.10.9. EKN:s premiepolitikI korthet går EKN:s premiepolitik ut på att man skallvara konkurrenskraftig på marknader med låg kreditriskmedan man försöker styra svenska företagare frånhögriskmarknaderna genom att erbjuda högre, i vissa fallavsevärt högre, än konkurrerande kreditinstitut.Det finns högaktuella exempel som pekar på att EKN påmarknader som och erbjudit somvarit dubbelt så höga som engelska konkurrenters. I dagensarbetsmarknadssituation måste EKN åläggas att föra enpremiepolitik som gör EKN konkurrenskraftigt iförhållande till andra länders premier.10.10. SjälvriskEKN låter exportörerna normalt stå för en självrisk på10--samt karenstidsränta. Genom att begära eninternationellt sett för hög självrisk vältrar EKN över påföretagen risker som man själv inte är beredd att ta.10.11. FörhandsbeskedFinansieringen av utlandsaffärer är specielltkomplicerad för småföretag eftersom affärsbankerna i daghar exceptionellt höga fordringar på säkerheter.Småföretagen är därför beroende av att få snabbaförhandsbesked från EKN beträffande garantier för att demed hjälp av dessa skall kunna erhålla bankkrediter vilketofta är en förutsättning för att en affär skall kunnagenomföras. EKN bör med tanke på bland annatsyselsättningsaspekterna vara aktsam med att i onödankrympa framför allt storföretagens projekt.10.12 U-krediterU-krediter är en form av krediter som på förmånligavillkor skall finansiera export av varor och tjänster till vissakreditvärdiga för att främja deras utveckling.Krediterna beslutas av Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS). Regeringen villanslå i U-krediter. Vi vill såväl minska somomprioritera u-krediterna -- mera till Central- ochÖsteuropa -- mindre till . Vibehandlar anslaget i vår motion Biståndsbudgeten 1994/95.Ny demokrati accepterar inte att u-krediter enbart kanges till vissa . Vi anser att alla OSS-staterna, Polenoch fritt skall kunna ansöka om dessa kreditertrots att länderna inte rubriceras som . Av OSS-staterna är , och Vitrysslandfråntagna möjligheterna till u-krediter.