mot · GH02K76 · 1994-05-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:245 Folkomröstning om EU-medlemskap Frågan om medlemskap i är avgörande för vårt landsframtid och självbestämmanderätt. Det är därför bra attriksdagens partier i enighet vänder sig till folket och att allapartier försäkrar att de skall respektera folkviljan.Det vore, i denna ödesfråga för nationen, förödande ommänniskor skulle uppleva att folkomröstningsresultatet inteföljs eller om en riksdagsmajoritet skulle välja att tolkaresultatet på ett sätt som kan uppfattas som manipulativt.Därför är det viktigt att de frågor som ställs till folket blirentydiga och klara. Vad folket har att ta ställning till är ettja eller ett nej till medlemskap i propositionen förordas däremot en mera villkorlig sats:''Anser Du att bör bli medlem i EU i enlighet medavtalet mellan och EU:s medlemstater?'' Dennaformulering öppnar för nya folkomröstningar om folketsäger nej: justeringar i avtalet och så en ny omröstning.Tillägget ''i enlighet med avtalet mellan ochEU:s medlemsstater'' är, frånsett att det öppnar förmöjligheten till en ny omröstning, meningslöst. kanbara tillträda ett medlemskap utifrån avtal medEU -- inte utifrån något annat avtal. Och innehållet i avtaletär sådant att vi inte i något väsentligt avseende har fått någotbestående undantag. Vad folket således har att ta ställningtill är frågan: ''Anser Du att bör bli medlem i EU? ''Det är också nödvändigt att ''folkets vilja'' entydigtdefinieras som att det alternativ av ja- eller nej-alternativensom samlar flest röster har vunnit. De som inte deltar iomröstningen eller de som väljer att rösta blankt har valt attavstå och ingendera ja- eller nej-sidan kan tillgodoräkna sigde frånvarande eller blankröster.Vi ser därför inget skäl att tomma valsedlar skall gestexten ''blank röstsedel'' eftersom dessa likväl börbehandlas som ett icke-deltagande. Man kan t.ex. inte draslutsatsen att en ev. blankröst skulle vara detsamma som attsäga att väljaren överlåter åt riksdagsmajoriteten attavgöra -- den kan lika väl tolkas så att väljaren överlåter åtde icke blankröstande att bestämma.Riksdagen bör uttala att regeringen gör ytterligareansträngningar för en gemensam valdag förfolkomröstningarna i de tre nordiska länder vars regeringaransökt om medlemskap. Det är viktigt att resultatet i ettland inte skall kunna påverkas av resultatet avfolkomröstningarna i ett eller två andra nordiska länder.Alla som bestående bor och arbetar i bör kunnadelta i den demokratiska processen. Annars utesluts en stordel av landets arbetande befolkning från rösträtt. Ett sådantutanförståendeskap är ett demokratiskt problem.Invandrare bör ha rösträtt efter samma grunder som ikommunala val. Därför hävdar vi att den kommunalaröstlängden skall ligga till grund för deltagande ifolkomröstningen. Härvid uppstår ett problem medmedborgare från nordiska länder. Vi förutsätter härvid attregeringarna i dessa länder snabbutreder och beslutar så attnordiska medborgare bara kan rösta i ett landsfolkomröstning.Enligt vår mening bör kampanjbeloppen minst vara avsamma reella storlek som de medel som anslogs tillkampanjorganisationerna vid folkomröstningen om nej tillkärnkraft. Dåvarande belopp om skulle i dagens penningvärde motsvara 49 miljoner eller . Då emellertidkampanjorganisationerna redan erhållit 10 miljoner kronoranser vi att ytterligare bör anslås.Vi anser att Sekretariatet för Europainformation vid UDbör flyttas till och vara en delav . Då kan det bli en mera allsidiginsyn i verksamheten. och desstjänstemän står inte utanför de politiskameningsskiljaktigheterna i denna fråga. Sekretariatet äringen opartisk ''sanningssägare'' -- dess material är snarare''ja''-sideinlägg som framstår som opropagandistisk. 21miljoner kronor ytterligare till denna förment objektivainstans är, som den nu fungerar, mest ett indirekt bidrag tillja-sidan.Därför bör sekretariatets placering ändras och en av dessuppgifter vara att ge ut trycksaker som speglarriksdagsdebatterna kring EU-frågan. I det materialsekretariatet ger ut skall lika stora delar av utrymmet gesför nej- och ja-sidans argument.Riksdagen har i en första läsning antagit förslag tilländringar i regeringsform och tryckfrihetsförordning. Vianser att riksdagsbehandlingen av dessa lagar liksom annanbeslutande riksdagsbehandling kring frågor som gällermedlemskapet bör anstå till efter folkomröstningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 1 § sista meningen lagen omfolkomröstning om EU-medlemskap ges följande lydelse:Anser Du att bör bli medlem i EU?,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående tolkning av ''blankaröster'',3. att beslutar att 3 § sista meningen lagen omfolkomröstning om EU-medlemskap ges följande lydelse:På de blanka röstsedlarna skall bara finnas rubriken.,4. att beslutar att den kommunala vallängdenskall vara röstlängd för folkomröstningen om EU-medlemskap,5. att beslutar att till Kampanjkostnader m.m.för folkomröstning om EU-medlemskap på tilläggsbudgetför /94 under andra huvudtiteln anvisas ettreservationsanslag på , och att de 28 000 000 krsom är över enligt regeringens förslag fördelas lika pårespektive kampanjorganisation,6. att beslutar att Sekretariatet förEuropainformation ställs under EU-delegationfrån ,7. att beslutar att Sekretariatet förEuropainformation i material för masspridning skall ge likautrymme för ja- och nejsidans kampanjorganisationer.