mot · GI02Fi10 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. Arbetsmarknadspolitiken har ställts inför unikt hårda kravunder perioden --1994. Konsekvenserna avSocialdemokraternas i allt väsentligt misslyckadeekonomiska politik i förening med dendjupa lågkonjunkturen gjorde situationen påarbetsmarknaden utomordentligt pressad.Sensommaren 1991 hade industriproduktionen fallit idrygt . Exporten minskade och förlorademarknadsandelar. Investeringarna gick ned kraftigt ochfrämst då inom industrin. Varslen om uppsägning stegkraftigt och sysselsättningen minskade snabbtunder av fyrklöverregeringenspolitik noterades den högsta industriproduktionen någonsinoch en kraftigt ökad orderingång pekade på fortsattexpansion. Antalet varsel låg lågt, fler och fler jobb tillkomoch antalet anställda ökade.Sommaren/ökade arbetslösheten med 8 000per månad och sysselsättningen minskade med 13 000 permånad. års riksdagsval var situationen denomvända. Arbetslösheten minskade med 6 000 och antaletsysselsatta ökade med 13 000 personer . Fyrklöverregeringen tvingades till extraordinära insatserför att lindra effekterna av arbetsmarknadssituationen. Denarbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen behövdekompletteras. Mer ekonomiska resurser än någon tidigareregering avsatt måste tas fram för att motverkalångtidsarbetslöshet och därmed motverka en permanent högarbetslöshet. Denna resursmobilisering skedde i ett läge närregeringen också var tvungen att pressa fram cirka 60miljarder kronor för att hålla det svenska banksystemetunder armarna. Såväl finanskris som arbetslöshetskrisenföddes under den förra socialdemokratiska regeringens tid.Ungdomspraktiken introducerades för att minimera riskenför långtidsarbetslöshet bland ungdomar. kundetraditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder förbehållasäldre arbetskraft.Fyrklöverregeringens åtgärder för att främja svensktnäringsliv, bl a vad avser investeringsprogram på flera tiotalsmiljarder, rimligare företagsbeskattning,småföretagsanpassad arbetsrättslagstiftning, miljösatsningaretc har tillsammans med saneringen av ekonomin skapat ettbra kostnadsläge och stor framtidstro i näringslivet.Utbildningsinsatser och övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder såsom ungdomspraktiken och ALU gör den svenskaarbetskraften väl att ta de nya jobben.Den förda politikens komponenterDen nödvändiga förnyelsen av arbetsmarknadspolitikenunder åren 1991--1994 möttes ofta av motstånd från LO ochsocialdemokratin medan TCO och medverkadepositivt. Socialdemokraterna vägrade inse såväl sin egenstora skuld som situationens allvar. Gamla och heltotillräckliga principer vägledde socialdemokratin och inteinsikter om situationens allvar. I vissa situationer t exRosenbadsnattöverenskommelsen kunde dock bredareuppgörelse träffas . De svåra arbetsmarknadspolitiska följderna av 80-taletsinflations- och spekulationsekonomi krävde nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärder och därmed en störrebredd och ett större utbud.Sammantaget satsadefyrklöverregeringen inemot på åtgärderför att minska arbetslösheten. Antalet individer i aktivverksamhet istället för öppen arbetslöshet kunde därmed istort fördubblas.Arbetslösa ungdomar i åldern 18--25 årkunde genom ungdomspraktiken (UP) beredas meningsfullverksamhet och arbetslivserfarenhet. Som mest var samtidigtnära 100 000 ungdomar engagerade i UP. Allaundersökningar som har utförts om hur ungdomar ocharbetsgivare har upplevt UP har gett osedvanligt gott resultat.I motsats till flertalet andra länder möter vi nu i vårt landkonjunkturuppgång med ''fräsch'' ungdom.Särskildapraktikmöjligheter skapades för långtidsutbildade,akadmikerpraktiken. Åtgärden har uppskattats, inte minst avSaco. För invandrare har invandrarpraktik inrättats.Invandrarna har därmed fått en chans att arbeta sig in på enarbetsplats som kunskaperna i svenska förbättras.Det var viktigt att tillgodogöra svensk arbetsmarknad,särskilt de mindre företagen, denna kompetens. Det är ockåav stor vikt att t ex välutbildade invandrare i vårastorstadsområden får chans till egen försörjning istället förden av regeringen föreslagna flyttlasspolitiken.Långtidsarbetslösa, med risk för utförsäkring och andraarbetslösa, kunde genom arbetslivsutveckling (ALU)återknyta kontakten med arbetsmarknaden, vidmakthålla sinkompetens eller pröva något nytt. Inom ALU kunde mångaockså förbereda nya jobb och företag. Flera undersökningarsom gjorts av ALU-verksamheten har visat att bådearbetslösa och arbetsgivare uppskattat åtgärderna och attundanträngningseffekterna är små.Starta-eget-bidrag varunder 1991 några hundra och är nu i årsskiftet uppe i 15--20 000. Undersökningar visar på bra resultat när det gällerföretagsöverlevnad.Eftersom satsningen på traditionellarbetsmarknadsutbildning inte visade sig vara effektiv i denutomordentligt svaga arbetsmarknaden gjordes en storsatsning i det ordinarie utbildningssystemet. Ett tredjegymnasieår infördes för de tidigare tvåårigagymnasielinjerna. Utbildningsplatserna i komvux ochfolkhögskolor utökades kraftigt. Universitet och högskolorhar utökats med ca 50 000 platser. Inte minst har de mindrehögskolorna fått en väsentligt breddning.Folkbildningsorganisationerna har också utfört ett avsevärtarbete.Arbetslöshetsersättningen har getts en utformningsom stödjer arbetslinjen. Möjligheterna till evig rundgångmellan a-kassa och arbetsmarknadsåtgärder föreslogsersättas av en offensiv arbetslinje. Maximalt tvåersättningsperioder med mellanliggandearbetsmarknadsåtgärd skulle accepteras. Därefter skulle enny särskild och individuell åtgärd införas, som skulleåterföra den arbetslöse till arbete. De lägsta ersättningsnivåerna höjdesdäremot till per dag eller mer än /månad. Enallmän obligatorisk arbetslöshetsersättning infördes.Ettmer enhetligt och rättvist system med utbildningsbidrag medlånedel infördes där all grundutbildning samtyrkesutbildning för dem under fick en mera likställdförmån.En viktig ambition var att sänka tröskeln in påarbetsmarknaden för dem som står utanför. Samarbetetmellan arbetsförmedlingarna och företagen intensifierades.Särskilda medel anvisades för detta. Reformeringen avarbetsrätten tog bl a sikte på att öka företagens vilja attnyanställa och därmed hjälpa arbetslösa.Under 1994 har ettsystem med generellt anställningsstöd (GAS) provats. Detinnebär att de företag som utökar sin arbetskraft i förhållandetill vad som gällde fårarbetsgivaravgifterna sänkta för dendel som motsvarar ökningen.Under innevarande budgetårhar av de arbetsmarknadspolitiska medlen 800 miljonerkronor anvisats för särskilda småföretagssatsningar. Denregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska situationenhar varit vägledande för fördelningen av medlen mellanlänen. Avsikten var att minska AMS-åtgärderna och iställetsatsa på ordinarie jobb. Rapporter från länsstyrelserna pekarpå mycket goda resultat. Satsningen verkar ge minstfyrdubbelt resultat jämfört med det socialdemokratiskaförslaget om ytterligare AMS-satsningar.Påinvesteringssidan gjordes omfattande satsningar (det senastebudgetåret också här en fyrdubbling i förhållande ) i byggande av vägar och järnvägar. Särskilda ROT-program genomfördes. Stora resurser anvisades förtidigareläggning av statligt byggande och affärsverkensinvesteringar.Arbetsmarknaden har vänt uppåtRedan 1993, men främst , har det kunnatkonstateras att arbetsmarknaden vänt uppåt. Det innebär attpå har en arbetsmarknad i fritt fall kunnatvändas till det bättre. Det är en signal om att den fördapolitiken varit rätt och måste föras vidare. Vår kritik mot dennu presenterade propositionen har sin utgångspunkt i att i flera avseenden nu vill återföra politiken till demetoder som orsakat ett utomordentligtallvarligt läge för vårt land.UngdomarnaUngdomspraktiken har allt mer inriktats på att leda framtill anställningar. Detta har markerats genom att kraven påmotprestation från arbetsgivaren skärpts. skall en avgift om betalas.Fortsätter man i en andra praktikperiod hos sammaarbetsgivare skall en överenskommelse med denne träffasom efterföljande anställning. För den unge gäller i bådaperioderna ersättning med utbildningsbidrag.Regeringen föreslår nu att ungdomspraktiken slopas föralla . Regeringen aviserar vidare att den skall tasbort för de yngre fr o m . Istället införs ettsystem där ungdomarna gratis ställs till förfogande i fyramånader. De skall därefter kunna anställas med bl arekryteringsstöd. Den erfarenhet som finns av ett liknandesystem efter avtal mellan Verkstadsindustrin och Metall visaratt ett sådant system svårligen kan nå upp till de volymer somtyvärr alltfort är nödvändigt för att inte 10 000-tals ungdomarskall lämnas vind för våg.Vi noterar att den jobbgaranti efter 100 dagars arbetslöshetsom var ett socialdemokratiskt huvudnummer i valrörelsen,i propositionen förbigås med fullständig tystnad. Vi noterarockså att det arbtslöshetsprogram som statsministern lovadeomedelbart efter folkomröstningen lyser med sin frånvaro.Enligt vår mening är det viktigt att nu ta ytterligare steg föratt utveckla ungdomspraktiken med ännu tydligareinriktning mot kommande anställning. Det kan ske genomatt de båda perioderna i ungdomspraktik förkortas tillvardera . arbetar redanenligt liknande principer. Om inte anställning kunnat skeunder dessa , vilket är önskvärt, kan anställningmed rekryteringsstöd därefter komma i fråga. En sådanförändring innebär att den i propositionen föreslagna lagenom praktik för ungdomar i ungdomsintroduktion blirobehövlig. Gällande lagstiftning för UP har samma innebördoch är tillräcklig. I sammanhanget bör påpekas attArbetsmarknadsverket redan med nuvarande regler tillämparett flexibelt system och att man beroende på den lokalakonjunkturen, arbetsgivaren och den unge söker bästalösning.Det finns alltså ingen anledning att föreslå ny regler utanArbetsmarknadsverket bör få förtroendet att arbeta medungdomspraktik och rekryteringsstöd på ett flexibelt sätt.För många högskoleutbildade har akademikerpraktikenalltfort en viktig uppgift att fylla. Det gäller inte minst förvissa utbildningar och för högutbildade invandrare. Detförbättrar också möjligheten att få in fler högutbildade ismåföretag. Enligt vår mening förmårArbetsmarknadsverket också att hantera dessa avgränsningarutan att åstadkomma undanträngningseffekter.Akademikerpraktiken bör således ytterligare någon tidfinnas kvar i den arbetsmarknadspolitiska medelsarsenalen.En viktig fördel med att bygga vidare påpraktikmöjligheterna är dessutom att det är ett känt systemför förmedlingarna, ungdomarna och arbetsgivarna.Möjligheterna till fortsatt framgång blir därmed väsentligtbättre.Utbildningsbidrag med lånedelUtbildningsbidrag med lånedel innebär att den enskildesom utbildningsbidrag får av arbetslöshetsersättningen.Resterande del upp till a-kassenivå kan den enskilde låna.Detta system har i övergångsskedet tagits emot på ett blandatsätt.Motivet för den genomförda förändringen var att skapa ettmera rättvist och överblickbart studiesocialt stödsystem.Dessutom kunde betydligt fler erbjudas utbildningsbidraginom en oförändrad utgiftsram. I tidigare system förelåguppenbara orättvisor mellan många elever i samma klass.Det är olyckligt om alltför många genom tillfälligt kortvarigtarbete kan få radikalt andra villkor för studier än deungdomar som rakt igenom sina studier upptar lån ellererhåller sedvanligt studiemedel.Regeringen föreslår nu att utbildningsbidrag med lånedelslopas. Enligt vår mening finns viktiga värden som därmedkan gå förlorade. Med vissa enskilda och regionalavariationer har vi inte kunnat notera några betydandeproblem med det införda systemet. Där finns ocksåuppenbara fördelar. Enligt vår mening bör inte beslut nu tasom att slopa systemet. Däremot bör det göras en ordentligutvärdering som sedan kan ligga till grund för eventuellaförändringar.Arbetsmarknadsutbildning och utbildningsvikariatUnder hela 1994 har antalet människor iarbetsmarknadsutbildning och utbildningsvikariat ökat. Detär en logisk följd av att dessa åtgärder är mera effektiva i enkonjunkturuppgång. Den förändring som föreslås ipropositionen är marginell och ryms redan inom demöjligheter AMS har. Vi har mot denna bakgrund ingeninvändning mot förslaget, men anser attArbetsmarknadsverket inom angivna ramar har att lokalt ochregionalt anpassa utbildningsnivån.Hela skall levaInom en rad politikområden visar regeringen bockfoten närdet gäller den regionala utvecklingen. beslutade ivåras att skulle anvisas till småföretagsutbyggnadoch nya jobb. Till vår förvåning motsatte sigSocialdemokraterna detta. Beloppet skulle fördelas till länenefter det regionala och arbetsmarknadspolitiska läget irespektive län. Inte minst skulle insatserna inriktas pålandsbygdsutveckling.Nu kommer den ena signalen efter den andra som syftartill att motverka utvecklingen i de bygder som redan har densvagaste arbetsmarknaden. Det gäller bl.a densocialdemokratiska regeringens syn på hur detframförhandlade återflödet från skallanvändas och hur medlemsavgiften till EU skall finansieras.Den socialdemokratiska regeringen föreslår ett systemmed flyttbidrag, vilket i praktiken syftar till att förmåmänniskor att flytta från de regioner som mest behöver ettutvecklingsstöd till de stora befolkningskoncentrationerna.Flyttlasspolitik är förödande för de bygder som börjatkunna satsa på sin utveckling genom den nyaregionalpolitiken. Inte minst behöver de behålla välutbildadarbetskraft och nyckelpersoner. Det är också så att detknappast finns någon delarbetsmarknad i därarbetslösheten sjunkit så att det behövs ett särskiltrekryteringsstöd (vilket starthjälpen blir) för att de skallkunna tillgodose sitt behov av arbetskraft.Vill arbetsgivare i koncentrationsområden rekryteranyckelpersoner till sina företag är det logiskt att de självabetalar flyttkostnaderna. Förslaget drabbar också det storaantalet arbetslösa och välutbildade invandrare som finns ivåra storstäder. Målsättningen måste vara att de snarasterhåller arbeten i sina regioner. Förslaget bör därför avvisas.Arbetslivsutveckling (ALU)ALU infördes efter krisuppgörelsen . Det harvisat sig vara ett värdefullt och allsidigt tillskott som passarmånga arbetslösa. Den har nått en nivå på ca 50 000människor . Innevarande budgetår har det beräknatsatt ALU skulle tillåtas öka till 75 000 människor i genomsnittöver perioden.Regeringen föreslår att det nuvarande antalet människorinom ALU halveras, samt att verksamheten begränsas tillinsatser inom kultur- och miljöområdena. Till vår förvåningutesluts därmed t ex de jobbförberedande aktiviteterna, vilkainte minst socialdemokratin var angelägna om vidkrisuppgörelsen.ALU har funnits . Det är naturligt att enny åtgärd utvärderas, förändras och utvecklas med hänsyntagen till vunna erfarenheter. Vi motsätter oss därför attverksamheten nu dras ned och beskärs. Inte minst bordeerfarenheterna från ALU-delegationens arbete utvärderasinnan några substantiella förändringar görs.Det bör ankomma på att tillse atteventuella undanträngningseffekter inte uppstår. Det kanvara en riktig bedömning att den faktiska volymen, dvs50 000 platser, som årsgenomsnitt är av rätt nivå. Även idenna fråga bör erhålla förtroendetatt centralt och regionalt anpassa volymen till vad som lokaltär lämpligt. För är det viktigt att slå fast attolika arbetsmarknadsmässiga åtgärder alltid är bättre änöppen arbetslöshet.InvesteringssatsningarI propositionen föreslås särskilda investeringssatsningarom dels inomKommunikationsdepartementets område, dels inombyggandet vad avser s k i bostäder och offentligalokaler exklusive nybyggnadsinvesteringar undantagetbostäder.Den tidigare regeringens satsningar vad gäller ochkommunikationssatsningar bör fortsätta. När det gällerinsatser på vägområdet bör dessa i hög grad riktas till förmånför bärighetshöjande åtgärder i de mest eftersatta delarna avvägnätet. Vi föreslår att föreslagna medel anvisas tillbärighetshöjande insatser i länsvägnätet. Detta ger dels detbästa ekonomiska utfallet för landet och dels ger detväsentligt fler arbetstillfällen över hela landet än vadstorobjekten gör.I propositionen föreslås att avsätts för ROT-åtgärder i skolor och andra offentliga lokaler. Det föreslås att1 avsätts för investeringar för repartioner,ombyggnad och tillbyggad inom bostadsområdet. Vidareföreslås att avsätts för åtgärder i syfte att förbättrainomhusklimatet och för ombyggnader avseddaatt handikappanpassa vissa bostäder.Vi har i en annan motion konstaterat attinvesteringsstimulanserna på byggområdet måste få enannan och mer effektiv inriktning än det föreslagnadirektbidraget och det särskilda investeringsbidraget om15 % för ROT-åtgärder.Vi anser i stället att nuvarande möjlighet tillskattereduktion för ROT-åtgärder skall förlängas, medoförändrade regler, och gälla även . Denna åtgärdhar visat sig vara mycket verkningsfull och samtidigtinneburit att svartjobben kraftigt minskat. Vi föreslår medavslag på proposition 1994/95 i motsvarande del att 1,5miljarder kr avsätts för detta ändamål.I sammanhanget bör understrykas att tillgången tillindustrilokaler inom överskådlig tid inte torde utgöra någonhämmande faktor för den ekonomiska aktiviteten i övrigt.UtbildningsinsatserCenterpartiet stöder förslagen om ytterligareutbildningsplatser inom bl a högskoleutbildningen, komvux,folkhögskola samt insatserna inom folkbildningen. De nyaplatserna inom högskolan bör kanaliseras till de mindre ochmedelstora högskolorna. Det bör påpekas att med hänsyn tillde massiva satsningar som fyrklöverregeringen genomförthar framförts farhågor för att man inte kan bereda plats förytterligare studeranden i den omfattning som föreslås ipropositionen.Vi motsätter oss förslaget att slopa den påbörjadeförsöksverksamheten med trainee-utbildning. Enligt vårmening representerar detta förslag en lovande möjlighet attförstärka den enskildes möjligheter att på eget initiativ ta sigfram till kompetens som ger jobb.De av oss förordade förändringarna iarbetsmarknadspolitiken ryms inom den ekonomiska ramsom regeringen föreslagit och genom fördelningar inomArbetsmarknadsverkets område. Hänsyn har då också tagitstill förändringar av kostnaderna inomArbetsmarknadsfonden. Omfördelningar måste också ske tillUtbildningsdepartementets huvudtitel för att klara deutökade satsningarna på utbildning. I sammanhanget börnoteras att föregående budgetår inteförmådde förbruka anvisade medel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå förslaget till lag om praktikför ungdomar i ungdomsintroduktion,2. att beslutar avslå förslaget om upphävande avlagen om särskilt studielån för den som genomgårarbetsmarknadsutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringssatsningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande förändring avungdomspraktiken och bibehållande avakademikerpraktiken,5. att beslutar avslå förslaget om starthjälp,6. att beslutar avslå förslaget att ta bort trainee-utbildningen,7. att beträffande sysselsättningsinsatser påkommunikationsområdet begär att medlen anslås tilllänsvägnätet.