ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02A411 · 1994-01-25 00:00:00 — Den sysselsättningsutveckling som landet genomgåttunder har regionalt slagit igenom på ettmycket tydligt sätt. Det är den privata sektorn och specielltindustrin, som har gått tillbaka kraftigt, medan denoffentliga sektorn först på allvar har minskat.Det är de gamla etablerade industriregionerna somsysselsättningsmässigt har fått de största problemen.Strukturomvandlingen inom svenskt näringsliv lägger pålång sikt grunden för den regionala utvecklingen.Länsstyrelserna har tagit frambedömningar över sysselsättningsutvecklingen i skildanäringsgrenar. Dessutom har flera länsstyrelser lämnat ensärskild analys av vad man bedömer som kritiska faktorerför länets utveckling.Det går att identifiera några län som dels har haft enkraftigare tillbakagång än övriga, dels uppvisar svagheter istrukturen som talar för framtida problem. Det gäller dehårt drabbade och sedan gammalt industrialiserade länen,och . Det fanns tecken på regionalobalans , men den har blivit akut.Man kan se konturerna av ett landsdelsproblem, där detknappast går att skilja ut enskilda arbetsmarknadsregioner.Även de större arbetsmarknadsregionerna i dessa länuppvisar stora problem och kan därmed inte längre verkabalanserande för länens utveckling.Dessa två län har en stor och etableradindustriell bas att bygga vidare på. Det är därmed urnationalekonomisk synvinkel angeläget att dessa regionerså snabbt som möjligt återvinner sin forna styrka. Dessanationella ekonomiska ambitioner bör beaktas vidresonemangen om den framtida politikens geografiskainriktning.Regionalt utvecklingsarbete bedrivs i alla delar avlandet. Det gäller att få alla regioner att utifrån sinaförutsättningar fungera som goda miljöer för människor ochföretag. Länsstyrelserna har inom den statliga sektorn ettövergripande ansvar. Men mängden av andra aktörer är storoch ökande. Tyvärr är också olika stödformer väldigt låstaav olika bestämmelser, som stöden ofta har enavgörande betydelse för den framtida utvecklingen iregionen.Mot den bakgrunden vore det värdefullt att i en störreregion omfattande två län, och ,kunna pröva en samlad hantering av allt stöd hos enregional aktör. Från centralt håll skulle endast enmedelssumma fastställas som sedan med friare val än i daghanteras inom regionen. Ett sådant försök skulle ge ett braunderlag för framtida överväganden om förenklingar ochförbättringar av såväl utformningen av stöd somorganisation. Att välja två län att delta ger också fördelar iform av samarbete, jämförelser och bredarebeslutsunderlag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det regionalpolitiska stödet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försöksverksamhet bör startasi och med en samlad hanteringav allt regionalt stöd.
mot · GH02A414 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med det så kallade krispaketet,överenskommelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna , beslutaderiksdagen att lägga ned Flygflottiljen F6, i (prop1992/93:50).Med anledning av följdmotioner till propositionenuttalade försvarsutskottet (FiU01): ''Försvarsutskottetutgår från att regeringen noga kommer att följautvecklingen i och tillsammans medberörda myndigheter vidtar de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder m.m. som i detta sammanhang behövs i sambandmed nedläggningen. Med ett uttalande av dennainnebörd synes syftet med motionerna i huvudsak kunna blitillgodosett, framhåller utskottet.'' utgickfrån att regeringen var medveten om problemen och ansåginte erforderligt med något uttalande.Konsekvenserna för enskilda och kommunen är storaoch som en följd av nedläggningen har kommunen under1993 tappat en betydande folkmängd. När beslutadeåtgärder i samband med nedläggningen av flygflottiljen ochförändringar hos andra militära organisationer hargenomförts kommer cirka 650 arbetstillfällenatt ha försvunnit.Regeringen har beslutat att inplaceraKarlsborgs kommun som tillfälligt stödområde . Tilldelade medel är förbrukade ochgenom i har tilläggsanslagbegärts. bör uttala sig för att ytterligare medelinom ramen för det regionalpolitiska stödet bör tillföras föratt bevilja lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag inomKarlsborgs kommun. beviljade medel innebär en ökadsysselsättning om cirka 50 personer. Diskussioner pågårmed ett stort antal företag och det vore beklagligt om dessainitiativ inte kunde fullföljas på grund av bristandemedelsram.Reglerna för tillfälligt stödområde tillåter inte, tillskillnad från reglerna inom ordinarie stödområde, att låneller bidrag kan utgå till turistnäringen. Detta är mycketolyckligt eftersom ligger i ett områdesom har ett unikt och rikt utbud för olika turism- ochfritidsaktiviteter. Bland dessa kan nämnas TivedensNationalpark, , sjöarna , ,vintersportanläggningar m.m. bör därför beslutaatt lån och bidrag kan utgå även till turistanläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lån och bidrag skall kunnautgå även till turistanläggningar inom ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiskt stöd.
mot · GH02A415 · 1994-01-25 00:00:00 — drabbades mycket hårt vid det senasteförsvarsbeslutet. Beslutet innebär att P6 avvecklas helt ochA3 flyttar från orten. blev därmed mer utsattän andra motsvarande orter genom att två regementen läggsned. Dessa håller just nu på att avvecklas, vilket sker i ettmycket svårt arbetsmarknadsläge.P6 och A3 är en viktig del av ekonomiskt,socialt, arbetsmarknadsmässigt. Konsekvenserna av attdessa båda regementen försvinner blir mycket svåra. Detkommer att ta mycket för regionen att återhämtasig om inte särskilda åtgärder sätts in.Enligt en av verkställd utredning,som publicerats, försvinner 700 arbetstillfällen somen direkt följd av nedläggningarna. Därtill kommerkringeffekter, exempelvis ett betydande inkomstbortfall ikommunen.I samband med försvarsbeslutet pekade påbehovet av särskilda regionalpolitiska insatser i de områdensom drabbas speciellt hårt. ''Utskottet utgår från attregeringen och berörda myndigheter genomför de åtgärdersom i detta sammanhang behövs i samband medorganisationsförändringarna'', sade man i riksdagensbeslut. Ännu har ingenting gjorts för att verkställa dettabeslut, vilket vi finner beklagligt.Det är angeläget att statsmakterna nu lever upp tillutfästelserna i försvarsbeslutet. drabbadesspeciellt hårt genom två regementsnedläggningar och vi serdet som nödvändigt att insatser riktas till kommunen för attskapa ny permanent sysselsättning av olika slag. Detta kanske såväl genom förbättrad infrastruktur som genom extrastödåtgärder åt viss verksamhet. Som exempel kan nämnasetablering av miljövärnskår i i enlighet medsärskild motion, utbyggnad av hela E22 i tillmotorväg, utveckling av industricentra i anslutning tillBalsgård, satsning på Högskolan samt annan utbildning,stöd till industriell utveckling, styrning av statligverksamhet till regionen.Mot den här bakgrunden bör i samverkanmed ges i uppdrag att snaraståterkomma till regeringen med förslag till ett utförligtåtgärdsprogram för Kristianstadsregionen. Med hänsyn tillatt avvecklingen av regementena har påbörjats brådskar detmed att få i gång annan verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett åtgärdsprogram förKristianstads kommun i enlighet med 1992 årsförsvarsbeslut med anledning av nedläggningen av P 6 ochA 3.
mot · GH02A418 · 1994-01-25 00:00:00 — För att ett glesbygdsområde skall kunna utvecklas ochäven kunna ge utkomst till en fast befolkningkrävs förnyelse och nytänkande. Att vända en sedanårtionde nedåtgående spiral är inte bara en stor utmaningutan också en förutsättning för att bibehålla såväl offentligsom kommersiell service av typ skola, äldreomsorg ochlanthandel. Det krävs inflyttning i stället för utflyttning.Traditionella glesbygdsnäringar som jordbruk,skogsbruk eller fiske har inte sådan dynamik att deensamma förmår vända den ekonomiska utvecklingen. Inteheller satsningar på turism är lösningen på allaglesbygdsområdens problem även om just det på många hållhar eller kommer att innebära stor betydelse.Med tanke på att många glesbygdsområden, t.ex. olikaskärgårdsområden, är klassade som riksintresse är störreindustrietableringar inte något att ens fantisera om.Småindustri är däremot självfallet ett välkommet inslag isysselsättningsstrukturen.Vad som däremot verkligen skulle kunna bidra tillutveckling av glesbygdsområden är, förutom nödvändigainfrastrukturinvesteringar, satsningar inom områdena nyteknik och kommunikation inom data- och teleområdet.Ett exempel på hur den nya tekniken kan användas harvisats genom Nordiska ministerrådets projekt .Projektet handlar i första hand om ochÅlands skärgård. Dess första del har gått ut på att kartläggaarbetslösheten i områdena. Målsättningen för den andradelen har varit att skapa arbetstillfällen genom att förmåföretag, organisationer och förvaltningar att förlägga delarav sina verksamheter till skärgården.Projektledaren har tidigare bl.a.medverkat till att förlagt ett kontor på ochatt en del av Taxis telefonväxel numera finns påIngmarsö.Förhoppningen är att få fler företag att inse vilka vinsterde kan göra på en utflyttning. Framför allt kan man minskadriftskostnader rejält eftersom lokalkostnaderna blir lågaoch många gärna arbetar hemifrån. Dessutom visarundersökningar från och att man arbetar 30--effektivare vid distansarbete.Distansarbete behöver inte vara liktydigt medhemarbete. Det kan lika gärna innebära att människortillsammans, t.ex. i kooperativ form, skaffar gemensammalokaler och annan nödvändig utrustning och arbetartillsammans men med olika jobb.Andra och kanske de största fördelarna meddistansarbete är att människor kan bo kvar och få sinförsörjning i glesbygden. Man slipper energi- ochtidskrävande arbetsresor, får mer tid över till annat och kanutnyttja tiden bättre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att uppmuntra ochutveckla distansarbete i glesbygdsområden.
mot · GH02A419 · 1994-01-25 00:00:00 — införs glädjande nog en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring från . ärdet frivilligt att vara ansluten till A-kassan och harendast omfattats. I fortsättningen kommer allaförvärvsarbetande fram till pensionsåldern att varaanslutna.Lagen om avgifter till arbetslöshetsförsäkringen ärbeslutad i , men fortfarande återstår ett antaldelbeslut om ersättningsnivåer m.m. Den fackligaknytningen till A-kassan blir ointressant och den nyaallmänna arbetslöshetsförsäkringen blir en helt statligadministrativ enhet.Nästan 30 procent av avgifterna, som de enskilda A-kassemedlemmarna betalade in , gick tilladministration, utbildningskostnader och utjämning mellankassorna. Det ligger i allas intresse att de nya statliga A-kassorna kan drivas effektivt och hållaadministrationskostnaderna nere.Inte minst A-kassornas lokalisering kan ha betydelse förkostnaderna. Dagens tele- och datasamhälle gerförutsättningar för god kommunikation oavsett ort.Regeringen bör noga pröva frågan om de statliga A-kassorna kan lokaliseras till orter som har låga omkostnaderoch stort behov av arbetstillfällen, förslagsvis Hällefors.Hällefors i län är landets fattigaste kommun.SCB har genomfört en undersökning ombruttonationalprodukten i varje region (BRP) och funnit attHällefors har lägsta BRP. Av genomsnittet inomEU ligger BRP på . För enkommun som , med arbetslöshetsiffror som ärbland landets högsta, är varje nytt arbetstillfälle mycketbetydelsefullt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av de statliga a-kassorna.
mot · GH02A421 · 1994-01-25 00:00:00 — Utlokaliseringen av arbetstillfällen från har en arbetslöshet på riksnivå.De senaste åren har regionen tappat ca 70 000arbetstillfällen. Det är en allvarlig utveckling förhuvudstadsregionen -- och för landet.Företag i skapar tillväxt där och gertillväxt i övriga , som ringar på vattnet. Det gällerinte minst kunskaps- och tjänsteföretag. Dessa branscherbedöms stå för den framtida uppkomsten av arbeten ochtillväxt i . Alla tjänar på att ha en huvudstadsregionsom fungerar bra. Regionen står för 30procent av statens skatteintäkter, av BNP menenbart av landets befolkning.Stöd ej utflyttning av StockholmsföretagDessvärre förs det i vissa delar en politik som motverkarsitt syfte -- att skapa nya arbeten. Ett exempel är den floraav statliga pengar som betalas ut till företag som väljer attflytta ut arbetsplatser från regionen. Det finns bl.a.glesbygdsstöd, lokaliseringsbidrag, utvecklingsbidrag ochsysselsättningsbidrag. Några direkta maximibelopp finnsinte.Under senare tid finns det flera exempel på hurarbetstillfällen direkt exporterats från Stockholmsregionen,d.v.s. arbetsplatser som ändå skulle skapas styrdes bortgenom höga bidrag. Här följer några exempel;SASflyttar 190 arbeten till , , ochGällivare,flyttar 26 arbeten tillSmedjebacken,förlägger bokningsverksamhettill Kalix.Listan kan göras mycket längre. I fallet med stöd med för 30 arbetsplatser, dvs.200 000 kronor per arbetsplats.Ompröva sysselsättningsstödetAtt skyffla runt befintliga jobb ger ingen positiv effektpå arbetslösheten. Möjligen kan det på kort sikt förändrastatistiken mellan olika arbetsförmedlingskontor. Attanvända skattepengar på det sätt som sker ger skador påsåväl kort som lång sikt. På kort sikt blir konkurrensenmellan olika företag skev. Därtill försvagas statsbudgetenytterligare. På lång sikt undermineras hela basen för svensktillväxt och för nya viktiga arbeten.Det är dags att låta verkligheten påverkaarbetsmarknadspolitiken. Det innebär att dagensstödsystem för att flytta runt arbeten i måste bort.Jobbcirkusen har pågått länge nog -- till skada för helaSverige. Med hänvisning till den anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stoppa utflyttningen avarbetsplatser från .
mot · GH02A422 · 1994-01-25 00:00:00 — grundades mångainvestment- och venturekapitalbolag i . Även iGävleborg tillskapades bolag med privat kapital eller medinslag av statliga pengar. Några exempel är , , ,och . Till dessa kanläggas medel som ställts till Utvecklingsfondens förfogandefrån och AB.Riskkapitalbolagen behövdes mer än väl i Gävleborgslän med tanke på att länet har en liten och otillräckligkapitalbas för att kunna satsa i nya verksamheter eller föratt engagera sig i företag som har behov av ett ökat egetkapital. Tyvärr har de flesta riskkapitalbolagen försvunniteller ändrat sin inriktning och det saknas därför aktörer somkan gå in med kapital och kompetens i intressanta företagoch projekt.Norrlandsfonden omfattar de fyra nordligastelänen och motivet för detta är att det inom dessa län finnsett mycket stort behov av industriell förnyelse. Sammabehov finns i län.När Mineraljakten drevs som Norrlandsfondensprojekt, utökades det geografiska området att även omfattaGävleborgs län, men då endast vad gällde verksamhetenkring Mineraljakten.Vi anser att det skulle gagna företagen i länatt ingå i Norrlandsfondens verksamhetsområde och attdenna utvidgning skall övervägas i regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ingå iNorrlandsfondens verksamhetsområde.
mot · GH02A424 · 1994-01-25 00:00:00 — Glesbygdsbutikernas kyl- och frysanläggningar Enligt den nya förordningen SNFS 1993:2 MS 58kommer en ny lag med föreskrifter om köldmedia att gällafr.o.m. Den nya författningen innehållerbl.a. regler för användning av kyl- och frysanläggningarmed CFC, HCFC och HFC-föreningar samt hantering avsådana köldmedier och köldbärare.De som på ett eller annat sätt kommer att beröras avreglerna är kylinstallatörer, användare och brukare. Till detvå sistnämnda grupperna hör alla butiker varsvarusortiment omfattar kyl- och frysvaror. Med de nyareglerna följer också att butikerna behöver specialutbildadpersonal som kan utföra egen kontroll av de befintliga kyl-och frysanläggningarna.De nya reglerna är befogade. Det är nödvändigt attåtgärder vidtas för att förhindra, eller åtminstone minska,utsläppen av ämnen som innebär ett direkt hot mot vårmiljö. Det finns dock ett stort antal små glesbygdsbutikersom inte kan avsätta ekonomiska resurser för deinvesteringar som kommer att bli nödvändiga. Många avdessa butiker har dessutom kylaggregat som inte kommeratt klara täthetskraven för de oljor som planeras fungerasom ersättningsmedel till de miljöfarliga alternativen. Viddessa butiker kommer att ställas krav på investeringar i heltnya anläggningar och aggregat. Det kommer att medföralångt högre investeringskostnader än vad normalkonvertering medför.Butiksnätet i läns glest befolkade områdenomfattar cirka 100 butiker. av dessa kommer attdrabbas av investeringstvång. När det gäller enskildainvesteringsobjekt varierar kostnaderna mellan 20 000 krupp till . Beräkning av omfattning, fördelning ochkonsekvenser av de investeringar som krävs med anledningav de nya reglerna visar att den totalainvesteringskostnaden för dessa butiker kommer att uppgåtill omkring 8 miljoner kronor.Möjligheterna att genom statligt stöd reducerahandlarnas investeringskostnader begränsas till ,vilket i sig kan anses vara ett väl tilltaget investeringsbidrag.Det står emellertid utom allt tvivel att huvuddelen avglesbygdsbutikerna lever under så pressadelönsamhetsförhållanden att de inte har någon som helstmöjlighet att ta eget ansvar för resterandeinvesteringsbehov. Jag befarar därför att de nya reglernaom köldmedia får till följd att många glesbygdshandlaretvingas avveckla sin verksamhet. Utan tvekan kommer ensådan utveckling att få förödande konsekvenser ur varu-och serviceförsörjningssynpunkt i glesbygdsområdenaeftersom det är långa avstånd till närmastealternativa butik.Därför måste åtgärder vidtas för att förhindra att denbefarade utvecklingen blir verklighet. Den procentuellaandelen statligt glesbygdsstöd av kostnaderna förinvesteringar i glesbygdsbutikernas kyl- ochfrysanläggningar borde därför höjas. För att samla ocheffektivisera investeringarna skulle tidsperioden för ökatstatligt stöd kunna begränsas till att omfatta kalenderåret1994. Regeringen bör därför pröva möjligheten att öka detstatliga stödet för glesbygdsbutikerna i samband medinvesteringar i kyl- och frysmedia. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar i köldmedia vidglesbygdsbutikerna.
mot · GH02A429 · 1994-01-25 00:00:00 — näringsliv baseras i hög grad på skogsindustrinoch bilindustrins underleverantörer, åtgärder för att stödjautvecklingen i dessa branscher föreslås i andra motioner.Näringslivet i övrigt präglas av att andelen tjänsteföretag ärmycket liten. Statens stöd har här varit minimalt. Ingatjänsteföretag har utlokaliserats till trots attarbetsmarknadsdepartementet, m.fl. statligaorgan bedrivit en utlokaliseringspolitik. Andra områdenhar prioriterats och det är helt oacceptabelt, då Dalslandhar svåra problem att brottas med bl.a. på grund avsvårigheterna inom bilindustrin och dess underleverantörer.På grund av privatiseringar och besparingskraven i denoffentliga sektorn finns det synnerligen starka hot mot defåtaliga statliga organ som finns kvar i . kronofogde-, åklagar- och polismyndighet samttingsrätt, posten, , m.fl. Dessa utgör enväsentlig infrastruktur för näringslivet i övrigt.Det är viktigt att regionalpolitiska hänsyn får väga tungti omorganisationer och rationaliseringar. Dalslandsmöjligheter att få ny verksamhet och bibehålla den statligaservice vi har borde då väsentligt öka.Det är också angeläget att öka möjligheterna attsamverka över länsgränser, på så sätt kan störrebefolkningsunderlag garantera fortsatt verksamhet.I exempelvis /Säffleregionen finns ettutvecklat samarbete på många områden och det är nuangeläget att öppna möjligheterna för en direkt samverkanoch gemensam styrning över polisverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att, vid fråga om utlokalisering,prioriteras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öppna möjligheterna för ensammanhållen polisorganisation överlänsgränserna.1
mot · GH02A430 · 1994-01-25 00:00:00 — Utlokalisering av arbetstillfällen från Arbetslösheten är vårt största och snabbast växandesamhällsproblem. Ingen går säker för nedläggningar,konkurser, omstruktureringar och nedskärningar. Alla kandrabbas av varsel om uppsägning. Detta oavsett bostadsort,kön och vilken typ av arbete man har.Detta är något nytt i vårt lands moderna historia. Undertidigare lågkonjunkturer har främst glesbygd och orter medett ensidigt näringsliv fått kännas vid en omfattandearbetslöshet. Människor utan arbete i t.ex. ,och andra utsatta delar av landet tvingades flyttasöderut till för att få jobb.Stockholm har med sin differentierade arbetsmarknadtidigare klarat att hålla sysselsättningen på en relativt högnivå. är dock situationen helt annorlunda. Andelenarbetslösa i närmar sig för första gångennågonsin riksgenomsnittet. Antalet män och kvinnor somgår utan arbete var ca 72 000. Prognoserna visar på en fortsatt kraftig ökning. Iaugusti förväntas ca 94 000 människor i regionen vara arbetslösa. Enbart iStockholms stad var 33 745 människor arbetslösa inovember 1993. Trots detta fortgår statliga utlokaliseringarav arbetsplatser från till andra delar av landet.Dessutom utbetalas ekonomiskt stöd till tjänsteföretag somflyttar sin verksamhet från staden.De kommunalekonomiska konsekvenserna för landetskommuner har kartlagts av i rapporten''Arbetslöshetens kostnader kommun för kommun''. Idenna konstateras att ligger på femte platsnär det gäller kostnader för kommunerna till följd avarbetslösheten och tillhör de 30 kommuner som har högst kostnader för arbetslösheten;per invånare. Även i jämförelse med de andrakommunerna i länet är särskilt drabbat.Att i den aktuella situationen på arbetsmarknadenanvända statliga medel för att flytta arbetslösheten från endel av landet till en annan är inte försvarbart. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utlokaliseringar frånStockholm till följd av statliga beslut måste avbrytas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det statliga stödet förutflyttning av tjänsteföretag från måsteavskaffas.