mot · GH02Ju810 · 1994-01-25 00:00:00 — Det går helt enkelt inteeller också krävs mycket stora insatser. Det blir dyrt. Därförmåste man nu pröva nya vägar för att förhindra att barn iriskzonen fastnar i kriminalitet.Barnen i riskzonen bör lokaliseras. Ofta är det fråga ombarn till kriminellt belastade, missbrukande föräldrar, elleri vart fall barn till föräldrar som av andra skäl är uppenbartolämpliga som vårdnadshavare. Barnen och deras föräldrarmåste ges stöd och hjälp av samhället i rimlig omfattning.Barnens och inte föräldrarnas behov och utveckling skall idessa fall sättas främst.Vid sidan om sådana riktade åtgärder behövs en allmänsatsning på utbildning av barn och ungdomar och derasföräldrar i den grundläggande betydelsen att visa hänsyn tillandra och varandra -- ett slags moralisk upprustning somsyftar till tydligare normer. Här har skolan en oerhört viktiguppgift att lära ut de enkla begreppen om rätt och fel.Vad gäller skolan bör det, i högre grad än vad som hittillsvarit fallet, bli möjligt för verkligt skoltrötta elever -- somjust kan befinna sig i riskzonen att p g a skoltrötthet ikombination med andra problem vända sitt intresse motmissbruk och kriminalitet -- att gå en yrkesinriktadutbildning.Stödet till föreningar kan också omprioriteras, frånprivilegierade grupper till utsatta barn- ochungdomsgrupper.Ungdomsbrottsligheten har varit föremål för ett stortintresse i media och samhället övrigt. Men få effektivaåtgärder har vidtagits för att komma åt problemet. De storaförlorarna är de ungdomar som på olika sätt blirbrottsaktiva. Men även övriga medborgare drabbas i allthögre grad av ett ökat våld och alltfler stölder och inbrott.Vilken uppfattning har då ungdomarna själva om brottoch samhällets insatser? De tycker helt enkelt attreaktionerna är slappa -- inte minst de som hamnat ibrottskarriärens ekorrhjul. De tycker med rätta attvuxenvärlden har svikit dem genom att inte ochtillräckligt tydligt ställa de krav som faktiskt finns.Barn och ungdomar är logiska, mer än vivuxna, och förstår när de gjort fel. När barn och ungdomargör fel och medvetet, dvs uppsåtligen begår brott, förväntarde sig en reaktion, dvs ett straff, till och med en radikalpåföljd, för den brottsliga handlingen. Uteblir den logiskareaktionen, blir de frustrerade och genomskådar eninkonsekvens och en likgiltighet hos vuxenvärlden.Det ligger också i ungdomens natur, särskilt deungdomar som kommer från hem där den sociala kontrolleninte fungerar, att ''testa'' de vuxnas och därmed samhälletsgränser. Det är i själva verket ofta ett sorts rop på hjälp närdessa ungdomar, efter att ha mötts av likgiltighet från sinaföräldrar och eventuellt även från skolan, begår en otillåtenhandling. Tillåter samhället att ''svängarna tas ut'' såfortsätter tyvärr många ungdomar att ''ta ut svängarna''.Som systemet f n är utformat fortsätter så den negativautvecklingen ofta med samhällets goda minne, ''ingen bryrsig''. För många ungdomar kan denna slapphet vara direktavgörande för en fortsatt brottslig karriär vilken ledervidare till blandmissbruk och vidare förödandekonsekvenser.När så samhället efter diverse socialtjänstvård, ett antalskyddstillsyner, dömer till frihetstraff, vägs ofta de gamlasynderna in och påverkar straffpåföljden. Då känner sigmånga ungdomar lurade av samhället som man tyckerborde ha satt in åtgärder tidigare i form av en kraftigaremarkering och vilja att ta tag i problemen.Åtgärder innan det är för sentDet tar innan och samhälletsrättsvårdande instanser reagerar. Ett exempel på detta ärnär en ungdom blir föremål för ingripande p g a brott ochsedan frisläpps tämligen omgående. Påföljden, om det nublir någon, kommer i ett betydligt senare skede. Detutdragna förfarande som mestadels inte leder ens till någotstraff, är inhumant mot den ''felande'' ungdomen. Att efterfrihetsberövandets tillfälliga obehag få gå ut i friheten ochkompisarna är i sammanhanget mer av ett meriterande''mandomsprov'' i umgängeskretsen, än en obehagligupplevelse.Genom sin oförmåga och passivitet bidrar alltsåsamhället genom en negativ normskapande verksamhet tillatt skapa normlösa barn och ungdomar.Jourdomstolar för ungdomarNär det gäller barn och ungdomar, men även vuxna, ären tydlig och snabb reaktion från samhällets sida det bästa,särskilt om den enskilde kan antas vara mottaglig för positivpåverkan.En jourdomstol för ungdomar som får möjlighet attbesluta om ett frihetsberövande på upp till 14dagar bör därför inrättas. Syftet med frihetsberövandet ärfrämst att utreda den unges levnadsomständigheter samtlämpliga åtgärder. Den direkta åtgärden vid beslutet skulleföranleda att den som blev föremål för beslutet inte kundeåtervända till friheten förrän utredning om vidare åtgärdervar klar. Frihetsberövandet skulle genom det resolutaingripandet inte bara få en allmänpreventiv utan också enindividualpreventiv effekt. Såsom det är , harsamhällets ingripande varken allmän- ellerindividualpreventiv effekt. Vad som behövs är enkonsekvent reaktion som ställer krav på den som faktiskt ärinne på fel spår och behöver tillrättaföras och som samtidigtvisar för andra vilka normer som gäller.Åtgärderna bör sättas in från straffmyndighetsåldernupp till . Dessutom bör större möjligheter skapas föratt frihetsberöva ungdomar i utredningssyfte.Utredningsanvaret bör ligga på domstolen som bör samrådamed sociala och andra myndigheter om lämpliga åtgärder.Polis- och åklagarmyndigheterna skall bedrivaoch fullfölja brottsutredningen.Levnadsomständighetsutredningen får, som framgått,betydelse vid påföljdsbestämningen alternativt beslut omannan lämplig åtgärd. Tanken är attutredningsfrihetsberövandet skulle kunna vara tillräckligtvid de flesta brott. Återfall i brottslighet eller brott medvisst straffvärde skulle sedan kunna medföra fängelsestraffsom påföljd.Särskilda ungdomsfängelserMed hänsyn till om barnetsrättigheter, som bl a förbjuder att barn, dvs ungdomarunder , sätts i fängelse tillsammans med vuxna bör maninrätta särskilda ungdomsfängelser.SamordningNär det gäller ingripanden mot unga lagöverträdare ärdet viktigt med samordning mellan rättsväsendet ochsocialtjänten. Rättsväsendet bör ges en mera framträdanderoll och en mera underordnad än vad somidag är fallet. Det finns en berättigad kritik mot förfarandetatt överlämna unga till vård inom . En bättresamordning mellan rättsväsendet och kanskapa möjligheter för mer konsekventa åtgärder motungdomsbrottslighet.VeckoslutsfängelseFörslaget om veckoslutsfängelse för unga är enligt Nydemokratis mening inte bra. Det kan t. ex. bli svårighetermed verkställig- heten. Om den unge inte inställer sigsjälvmant och hur många gör de facto det, skall ju polisensöka efter vederbörade. Det skulle gå åt alldeles för storaresurser till sådant sökande. Redan nu är det stora problemmed de som skall avtjäna sina straff i anstalt och intekommer och med de som kallas till förhör hos polis ochdomstol men uteblir. I ett ansträngt läge finns det ingenanledning att öka på dessa problem. Genom att användafrihetsberövande i större utsträckning på sätt ovandiskuterats frigörs också polisresurser.5. NarkotikabrottslighetFör Ny demokrati är det en självklarhet att man måstesatsa hårt på narkotikabekämpning och att införa hårdastraff för med narkotika sammanhängandegangsterverksamhet. Narkotikahanteringen ärinternationell och för att bekämpa den krävs såvälinternationella som speciella metoder.Narkotikaliberalerna är ett hotFormellt har EU en lika restriktiv narkotikapolitik somt ex . Alla medlemsländer och kandidater till EG hartillträtt FN:s allmänna narkotikakonvention (1961). De hardärmed förbundit sig att att begränsa användningen avnarkotika till medicinska och vetenskapliga ändamål.Ute i sprider sig dock en tilltagande resignationoch drogliberala krafter avlägsnar sig mer och mer frånFNkonventionen. Det har gått så långt att vissa europeiskametropoler som och har undertecknatden s k Frankfurterresolutionen som bl a kräver legaliseringav narkotika.Den kontinentala narkotikadebatten behöver en välfungerande nationell modell som visar hur man kommertillrätta med missbruket av narkotika inom ramen förvästliga rätts- och välfärdstraditioner. En effektiv svenskmodell skulle kunna bli en normmodell för . Sverigekan redan inom ramen för EES-samarbetet och somblivande medlemsstat i EG bidra med en restriktivnarkotikapolitik till gagn för nya generationer i ochi Europa.Stora internationella intressenDet är ostridigt att narkotikabrottsligheten orsakaroerhört stora sociala problem. Men perspektivet måstevidgas. Det är stora pengar som lockar folk tillnarkotikahanteringen. I knarksmugglingens spår följerkorruption, död och allt slags elände.Förutom de i kända colombianskaorganisationerna talar man med bävan om de japanskayakusa, kinesiska triaderna, turkiska och islamska khansom är på stark frammarsch i . I vårt närområde harvi den mycket oroande utvecklingen i de numerasjälvständiga staterna i . Som exempel kannämnas där man helt öppet tillverkar amfetamin somsmugglas till . De polska myndigheterna tycks intebry sig och mutor och korruption är utbredda fenomen.Vid sidan om amfetamin och heroin, som ofta kommerfrån länder i , har vi fått en fullkomligkokainexplosion i som kan härledas frånSydamerika.Under 1989 beslagtogs totalt kokain.1990 hade denna siffra mer än fördubblats till 12 912kilogram. Motsvarande siffror för heroin var 4 900 kilogram1989 respektive 1990.Stoppa problemen i tidBob , president chefstalesman inarkotikafrågor, sade när han besökte , :''Problemen har kommit till er och gör inte samma misstagsom vi gjorde, genom att ignorera dem och hoppas att detgår över.'' president varnade för attnarkotikasmugglarnas organisationer är kraftfulla nog att taöver hela nationer. Men verkar ännu inte ha insettvad som kommer att hända med öppna gränser mot Europaoch utländska gangsterligor av maffiatyp, som ser nyamarknader öppna sig. Med öppna gränser i kombinationmed ekonomiska problem och ökad arbetslöshet, särskiltbland ungdomar, skapas förutsättningar för en ny ochbetydligt större narkotikamarknad i Sverige.ProduktutvecklingEn explosionsartad produktutveckling sker inomnarkotikaproduktionen.Syntetiska narkotikapreparat har funnits ett tag på denamerikanska marknaden och har introducerats påden europeiska och även den svenska marknaden. ''Designer '' är det nya begreppet och innebär tillverkar ett preparat som nästan liknar redanklassificerade preparat. Effekterna av dessa droger är iprincip likartade de tidigare kända preparaten. Vad somskiljer är den kemiska strukturen, t ex molekylantalet.Dessa ''analoger'' faller utanför listan av klassificeradenarkotiska medel och är alltså inte olagliga.Det kan ta innan sådana nya droger testats ochklassificerats. har produktionen ochspridningen gjort medlen populära på marknaden,som nya varianter dyker upp.Analogerna är oftast mångdubbelt starkare än''originalet'', vilket bidrar till deras popularitet. Ofta är deockså billigare.Ett annat exempel är fentanyler som är en medicinskform av opiater som tillverkas i . 1972introducerades medlet i , där det kallades Sublimaze.Fentanyl är ett bedövningsmedel, som används vid mindreoperationer på människor. finns det analoger,Sufentanyl och Lofentanyl som är 2 000, respektive 6 000gånger starkare än morfin. Effekterna är desamma som vidheroinanvändning.Fentanylanalogerna, som i princip är syntetiskt heroin,kom först i . har hundratalsvarianter dykt upp. Ett tiotal har analyserats ochklassificerats. En amerikansk experts uttalande vittnar omfentanylanalogernas farlighet:''Det kan ta år att blialkoholist, månader att bli kokainist, men en spruta avfentanyl, för att bli narkoman. ''Öka informationen om narkotikaDet är viktigt med ökad upplysning och information, bla i skolan, för att motverka den opinion ute i somförespråkar liberalisering av narkotikan.Ny demokratis narkotikaprogramI särkilda narkotikamotioner föreslår Ny demokrati ett10-punktsprogram, med förslag till förändrad syn på vissapreparat och förslag till skärpning i LVM, LVU och KKLsamt förslag om inrättandet av en narkotikaombudsman.Öka tullens och polisens resurserTullens och polisens narkotikabekämpning är varkentillräcklig eller effektiv beroende på att man bl.a. saknarteknik, personella resurser och stöd i lagen för att på olikasätt ingripa mot narkotikabrott. Sådana resurser måstetillskapas.Detta skulle delvis kunna ske genom att effektiviserapolisväsendet bl a så att polisutbildad personal i absolutstörsta möjliga utsträckning används operativt och inte tillbyråkrati. En del av säkerhetspolisens () resursertorde med fördel kunna användas i kampen motnarkotikabrotten.Det är också viktigt att det etableras ett omfattandesamarbete mellan och den ''öppnapolisverksamheten'' i syfte att komma åtnarkotikabrottsligheten. Dessutom är det viktigt attsamarbetet mellan tull och polis fördjupas. Ensammanslagning av de två myndigheterna kan, särkilt motbakgrund av den gränslösa Europamarknaden och inträdeti EU, vara befogat. De samlade resurserna bör kunnaanvändas på ett rationellt och effektivt sätt, särskilt i frågaom internationell brottslighet.Särskilt om kompetensutveckling vid Tullverketangående narkotikaSveriges inträde i ESS och närmande till EU kommer attställa det svenska inför en rad nya metodproblemdå det gäller bekämpningen av den organiseradenarkotikasmugglingen. De rutin- och slumpkontroller somidag svarar för en huvuddel av tullpersonalens beslagkommer endast i ringa utsträckning och under speciellavillkor att kunna användas i framtiden.Eftersom narkotika också fortsättningsvis kommer attvara kontraband och skall tas i beslag av tullpersonal då denpåträffas vid olaglig införsel, är det angeläget att Tullverketfår resurser att utveckla ny kompetens för att mötanarkotikahotet, särskilt som narkotikabrottsligheten i vårvärldsdel nått rekordnivåer. Viktigaerfarenheter att ta tillvara finns hos tullpersonalen, menerfarenheterna behöver artikuleras och systematiseras.Andra länders tullmyndigheter, främst inom EG, harsamlat viktiga kunskaper om tullens möjligheter att bedrivaeffektiv narkotikabekämpning under förhållanden medminskade gränskontroller. En europeisknarkotikaunderrättelseenhet (EDIU) är underuppbyggnad. Enheten kommer att få stor betydelse förinformationsutbyte vid spaningsarbete ochförundersökningar. För att enheten skall kunna utnyttjasmaximalt vid svenska insatser måste rutiner föratt inhämta, analysera och distribuera underrättelserutvecklas på åtskilliga punkter. Ett annat viktigtutvecklingsarbete rör s k profilsystem, som har till syfte attöka selektiviteten och därmed effektiviteten i tullkontroller.Sådana försök har i alla avseenden närmast karaktären avforskning.Tillåt hemlig teknisk avlyssning -- buggningDet krävs mycket radikala åtgärder. Polisen måste fåbättre och säkrare spaningsmetoder, t ex i form av hemligteknisk avlyssning, buggning.I 2 kap. 6 § regeringsformen föreskrivs bl. a. att varjemedborgare gentemot det allmänna är skyddad mot hemligavlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annatförtroligt meddelande. Dock får skyddet mot hemligavlyssning begränsas enligt reglerna i 2 kap. 12 § i sammalag.En sådan begränsning kräver i princip lagform. Ettsådant lagstöd finns när det gäller telefonavlyssning,däremot inte när det gäller avlyssning genom doldamikrofoner. Därför måste nämnda lagstöd utvidgas till attomfatta just hemlig avlyssning genom dolda mikrofoner.I , som är den närmaste grannen gentemot EG-marknaden, tillåts hemlig avlyssning i samma utsträckningsom telefonavlyssning.Tillåt dold övervakningskameraDet saknas möjligheter för polisen att medfjärrstyrd kamera anordna dold TV-övervakning avpersoner som är misstänkta för brott. Det har från flera hållföreslagits att detta bör vara möjligt. Den särskildeutredaren () har i sitt betänkande (SOU1987:74) Optisk-elektronisk övervakning tagit upp fråganom sådan övervakning vid förundersökning rörande brott.Enligt utredaren (s.119 ff) bör optisk elektroniskövervakning införas som ett tvångsmedel i RB och därtillanslutna författningar med regler som motsvarar dem somgäller telefonavlyssning.Den socialdemokratiska justitieministern ställningstagande (prop.1988/89:124), därhon ansåg (s. 55 ff) att dold TV-övervakning inte bordeinföras som metod i polisarbetet, bör omprövas avnuvarande riksdag.Okonventionella spaningsmetoder måste få en meraframträdande roll i polisens narkotikabekämpning. Dettainnebär att man inte bör vara främmande för att användaprovokationer.Övervakningskamera i butikEnligt förövades sammanlagt401 rån mot post, bank och värdetransporter, varav 256 varbeväpnade rån. har det inträtt en vissstagnation av utvecklingen. pågår utredningenmot den s k Militärligan som stått för en mängd rån istatistiken. Vi är övertygade att man måste uttnyttjastagnationen till att s a s bygga bort riskerna med en bättreövervakning, inte minst i preventivt syft. Att något börgöras inser alla. Men sedan uppstår tvekan.Integritetsspöket dyker upp. Allmänheten frågar sig vemsintegritet som staten vill värna om. Är det medborgarnaseller är det de kriminellas identitet som skall värnas?Tillstånd till videoövervakning på plats dit allmänhetenhar tillträde medges nästan aldrig. Av de s kintegritetsskälen har det inte ansetts så väsentligt attbanker och butiker beviljats tillstånd till videofilmning innei lokaliteterna.Kameraövervakning med rätt till videoinspelningNuvarande lagstiftning och därav föranledda anvisningarbör ändras så att en generösare bedömning tillämpas itillståndsgivningen enligt vad som anges i lagtexten till 6 §:''med någon teknisk anordning behandla eller bevara bilder,som tas med kameran''. Det bör finnas möjlighet tillvideoinspelning med ljudupptagning inomhus. Enkombination med bild och ljud kan göra det lättare att iefterhand spåra en brottsling. Kameraövervakning somutförs utan möjlighet att bevara bilden bör få ske utansärskilt tillstånd. Kunderna måste dock självfallet upplysasom kameraövervakning i enlighet med vad som anges ilagens (SFS 1990:484) 3 §.Integritetsskyddet vid utomhusbevakningIntegritetsskyddet måste vägas mot allmänintresset attskydda butiker, banker och postlokaler mot rån. Vi anseratt samhället måste acceptera det minskade personligaintegritetsskydd som följer av fast utomhusbevakning vi nunämnda lokaler. Vi föreslår därför att lagens 4 § utökas medytterligare en punkt ( 4 ) som innebär att särskilt tillståndinte erfordras för övervakningskamera som används påallmän plats för övervakning av entréer till post- ochbanklokaler samt till butiker.Rensa bort all narkotika på anstalternaAtt narkotika tillåts förekomma på fängelser,kriminalvårdsanstalter och behandlingshem förnarkomaner är oacceptabelt. Här måste personalensbefogenheter för att övervaka och kontrollera de intagnaoch eventuella besökare till de intagna förbättras.6. VåldsbrottslighetenDrygt hälften av de polisanmälda våldsbrotten utspelaspå gator och torg, i eller kring nöjeslokaler samt påallmänna kommunikationsmedel.Rena överfall utgör en mindre del av det totalagatuvåldet men har desto allvarligare konsekvenser.Gärningsmännen är ofta påverkade av alkohol eller andraberusningsmedel och många av dem är inte främmande föratt ta till grovt våld.Gärningsmännen i det polisanmälda våldet är till stor deltidigare brottsbelastade missbrukare av olika slag.Bland de personer som gör sig skyldiga till upprepadevåldsbrott utanför familjen är de flesta sådana som är aktivai en rad olika brottstyper. Våldet ingår således som en delav ett mönster av allmän brottslighet, där tillgreppsbrottendominerar.Våldsbrott bör leda till fängelse om det inte föreliggersärskilda skäl att döma till annan påföljd.Straffsystemet måste uppfattas som rättvist avmedborgarna. Häri ligger att gärningar som av allmänhetenuppfattas som svåra brott också måste bedömas som sådanaav lagstiftare och domstolar och följas avfrihetsberövanden. En alltför slapp straffrättskipning fårkonsekvenser inte bara för de kriminellas brottsbenägenhetutan även för gemene mans respekt för rättssystemet ochvilja att engagera sig i kampen mot våldet.Skärpta straff mot grova våldsbrottLagstiftningen mot grova våldsbrott måste skärpas. Detmåste dessutom bli strängare regler för återfallsförbrytare.Vad nu sagts är rimliga krav på förändring. Mensamtidigt med dessa förändringar måste man också varaöppen för nytänkande i försöken att komma åt ochförhindra våldsbrott.Missbruket av narkotika och alkohol i allt lägre åldrarbidrar med största säkerhet till en ökad våldsbrottslighet.Den som begår våldsbrott har också självblivt utsatt för våld som barn. Våldsbenägna personer vistaseller har vistats i våldspräglade miljöer. Samhällets attitydtill våld och våldsskildringar i media, t ex på film och i TV,avståndstagande, accepterande eller passiv, har sinbetydelse för våldsutbredningen. Detta var några exempelpå s k miljöfaktorer. Frågan om det genetiska arvetsbetydelse har diskuterats men har under lång tidtillbakavisats som ogrundad.Medicinering för våldsverkareDen senaste tidens forskning visar emellertid attgenetiska förutsättningar har betydelse, men inte ensamtutan i samverkan med en eller flera miljöfaktorer.Forskningen har vidare lett fram till att medicinering,aggressivitetsdämpande, mot våldsbenägenhet är möjlig isyfte att förhindra brott. Vidare går det att på ett tidigtstadium upptäcka de barn som är i farozonen.Förutsättningarna för medicinering mot våld avvåldsbenägna personer måste utredas.Det bör skapas ett genomarbetat handlingsprogram föratt bekämpa våldsbrottsligheten. Programmet bör bl ainnehålla åtgärder som syftar till att ändra attityderna tillvåld i samhället samt riktade åtgärder mot barn ochungomar, t ex i fråga om uppväxtmiljö.7. Sexuella övergrepp mot barnSexuella övergrepp mot barn ökar. Inget vet riktigt hurmånga som blir utsatta. dödas ca 10 barn. EnligtFN:s barnkonvention har alla barn rätt till skydd motsexuella övergrepp, våld och misshandel.Det borde inte finnas någonting viktigare för någon änvåra barn och ungdomar. Barnen är vår framtid. Alla barnmåste ges största möjlighet att utvecklas till ett liv i lugn ochharmoni. Där får inga resurser sparas.Flertalet barn i vårt land har en i stort sett gynnsamsituation. Men det finns även många barn som lever undersvåra förhållanden. om barnetsrättigheter måste kunna bli betydelsefull också för barnen iSverige.Sexuella övergrepp mot barn måste alltid anses som ettmycket allvarligt brott.Enligt BRÅ utförs de grövsta sexualbrotten av barnetsfar och unga förövare. Av de polisanmälda sexualbrottenleder bara 3O% till fällande dom. När det gäller brott motförskolebarn är fällande domar ytterst sällsynta när denmisstänkte förnekar. Barnen tar på sig skulden för vad somsker. Och den sitter djupt. Barns rättssäkerhet är ett lotteriberoende på var i de bor. I vissa kommuner lederbara av polisanmälningarna till fällande dom, i andra70--75%.I en undersökning av IMU uttryckte av tillfrågadesvenskar att incest är ett mycket allvarligt brott! Inte någotannat brott ansågs vara allvarligare än incest.Anmälningsplikten enligt socialtjänstlagen måstefungera bättre. Sekretessregler bör inte få hindra samarbetemellan olika myndigheter. Särskilt utbildad personal börmedverka vid utredningar om sexuella övergrepp mot barn.Behandlingsresurserna bör ökas. bör ta ettstörre ansvar såsom tillsynsmyndighet.Stoppa barnprostitutionenSverige ser allvarligt på prostitution, särskiltbarnprostitution och annat sexuellt utnyttjande av barn.Alla former av sexuellt umgänge med barn är i principförbjudet i Sverige.Den sexuella handeln med barn har ökat lavinartat.Barnen blir en handelsvara. Många barn förbrukas snabbt.Svenska män söker sig till länder där barnen utbjuds.Svenska reseföretag organiserar och marknadsför resorna.I samband med spridningen av HIV och AIDS tycksbarn bli utsatta för fler övergrepp . Kundernasångest över att bli smittade speglar sig i sexhandeln. Nyatyper av handel utvecklas.