ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Bo27 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändring i , m.m. Konkurrens ger bättre service och lägre priser. Mot denbakgrunden är det märkligt att flera branscher som svararför människors primärbehov fortfarande fungerar dåligt ikonkurrenshänseende.Vi har märkt en ökande konkurrens inom detaljistledet ilivsmedelsbranschen . Detta har lett till lägrepriser för konsumenterna och är således mycket bra.Ytterligare åtgärder behövs emellertid för att få ökadeetableringsmöjligheter och därmed ytterligare förbättringari konkurrenshänseende inom denna bransch.Före kunde handelsändamålet i endetaljplan preciseras till en viss form av handel och därvidkunde livsmedelshandeln begränsas eller förbjudas.Övergång från ett handelsändamål till ett annat inom ettdetaljplaneområde med en preciserad bestämmelse rörandehandelsändamålet kräver planändring. Omplanbestämmelser av det nämnda slaget skall fråntas sinverkan, föreslår vi att det i 8 kap. 11§ PBL förs in en bestämmelse enligt vilken denomständigheten att en övergång från ett handelsändamål tillett annat strider mot detaljplanen inte skall utgöra hinderför bifall till en ansökan om bygglov.Problemet är att det finns många detaljplaner från tidenföre i vilka handelsändamålet har preciserats viss form av handel, och livsmedelshandeln kan därvidha begränsats eller förbjudits. som bestårav idel mycket kompetenta personer samt därtill harutomordentliga kansliresurser borde kunna utforma ettlagförslag som undanröjer hinder för etablering avlivsmedelshandel i enlighet med vad som anförs i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i 8 kap. 11§ PBL som anförs i motionen.
mot · GH02Bo28 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:199 Ändringar i hyresförhandlingslagen m.m. Hyresgästernas inflytande minskar -- segregeringen ökarRegeringen vill med denna proposition förändraförhandlingssystemet mellan hyresgäster ochhyresvärdar/fastighetsägare.Regeringen konstaterar i propositionen (s. 50) attdagens system ''har många väl dokumenterade fördelar''men ''från principiella utgångspunkter måste det dock starktifrågasättas''.Tydligare kan det egentligen inte sägas. Regeringensförslag motiveras inte med hyresgästernas ellerhyresvärdarnas vilja eller med att systemet fungerar dåligt.Regeringens förslag läggs fram av ideologiska skäl. Mantror -- utifrån sin marknadsliberala övertygelse -- att deföreslagna förändringarna ska utgöra förbättringar.Det finns inget seriöst utredningsmaterial somanalyserar effekterna av förslagen eller en vilja hos deberörda parterna att genomföra dessa förändringar.Regeringens förslag står med andra ord långt bort ifrånverkligheten.Exempelvis blir en effekt att kravet i hyreslagen på likahyra för lika lägenhet blir svårare att uppfylla. Detta får isin tur bl.a. som effekt att segregeringen ökar. Detviktigaste inom bostadssektorn är motsatsen -- attsegregeringen minskar.Vänsterpartiet kan naturligtvis inte stödja ett förslagsom endast är till för att tillfredsställa dogmatiska ideologerinom den moderatstyrda regeringen. Vi vill i stället seförslag som stärker hyresgästernas inflytande och minskarskillnaderna i människors boendestandard. Detta ärspeciellt viktigt i dessa tider när villkoren påbostadsmarknaden har blivit kärvare och kommer att såförbli eftersom regeringen också bäddat för enbostadslöshetskris inom en snar framtid.Vi avstår nu från att lägga fram förslag som stärkerhyresgästerna och det lokala inflytandet. Vi väntar meddetta tills en ny, mer verklighetsnära regering tillträtt. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1993/94:199 Ändringar ihyresförhandlingslagen m.m.
mot · GH02Bo31 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:199 Ändringar i hyresförhandlingslagen m.m. I departementspromemorian Ändringar ihyresförhandlingslagen m.m. (Ds 1993:30) föreslogs attallmännyttans hyresledande roll inom bruksvärdessystemetskulle avskaffas. Skälet var att allmännyttans särställningslopats i alla andra avseenden, exempelvis vad gällerbeskattning och låneregler. För att fullt ut åstadkommakonkurrens på lika villkor borde därför alla hyresvärdarockså hanteras lika inom ramen för bruksvärdessystemet.I propositionen har regeringen frångått utredningensförslag på denna punkt. Allmännyttan skall ävenfortsättningsvis tillmätas en hyresledande roll. En viktigförutsättning blir då att villkoren i allt väsentligt ärlikvärdiga för såväl privata fastighetsägare somallmännyttiga företag.Många allmännyttiga företag är beroende avsärskilda insatser från kommunerna för att klara sinekonomi. Sådana insatser kan bestå avhyresförlustgarantier, direkta driftbidrag,borgensåtaganden utan avgifter, utebliven utdelning påinsatt kapital och liknande förmåner som inte kommerandra fastighetsägare till del.Redan 1984 framhöll dåvarande bostadsministern isamband med förslag till ändringar i hyreslagstiftningen(prop. 1983/84:137) vikten av att tilltron tillbruksvärdessystemet bibehålls.Denna tilltro skulle uppenbarligen rubbas om enavsevärd del av de allmännyttiga bostadsföretagens hyrordirekt eller indirekt skulle betalas med kommunala medel.I en sådan situation blir det svårt att slå vakt om ettregelsystem som innebär att hyrorna i de allmännyttigaföretagen är prisledande vid varje bruksvärdeprövning.Om allmännyttans hyresledande roll bibehålls är detalltså utomordentligt viktigt att de grundläggandeprinciperna i bruksvärdessystemet tillämpas på det sätt somursprungligen var tänkt. Vid prövning av bruksvärdet börhänsyn därför inte tas till den minskning av detallmännyttiga företagets självkostnader som kan haåstadkommits med hjälp av öppna eller dolda kommunalasubventioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsyn till kommunalasubventioner vid bestämmande av bruksvärdeshyra.
mot · GH02Bo33 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:214 En ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten m.m. I denna motion föreslås att frågan om huvudmannaskapför fastighetsbildningen görs till föremål för förnyadutredning.I proposition 1993/94:214 föreslås bl.a. att frågan omhuvudmannaskapet för fastighetsbildningen m.m. bör bliföremål för ytterligare beredning. Inför denna beredningföreslås godkännande av principiella riktlinjer.Dessa riktlinjer i propositionen tar inte hänsyn till rimligakrav på rationell verksamhet i helasamhällsbyggnadsprocessen, självstyrelse ochmedborgarservice. För en meningsfull fortsatt beredningbehöver riktlinjerna göras mindre detaljreglerade och inteblockera alternativa lösningar av den mycketomdiskuterade huvudmannaskapsfrågan. Beredningenmåste ges möjligheter att söka lösningar som kan tillgodosefler viktiga samhällsintressen än de i och för sig viktigaintressen som behandlas i propositionen. Den föreslagnaberedningen bör därför utvidgas till en förnyad utredning.Propositionens förslag hänför sig i många avseenden tillförslag från Lantmäteri- och inskrivningsutredningensprincipbetänkande, Kart- och fastighetsverksamhet imyndighet och bolag (SOU 1993:99). Betänkandet harnyligen varit föremål för remissbehandling och mött ettöverväldigande intresse. Ett mycket stort antalremissinstanser har avgivit synpunkter, bl.a. påhuvudmannaskapsfrågan. Regeringen har i storutsträckning bortsett från viktiga erinringar och förslag idenna fråga. De principiella riktlinjerna begränsar sålundamöjligheterna att ta tillräcklig hänsyn till den mycket viktigafrågan om sambandet mellan fastighetsbildning och denövriga plan- och byggprocessen. En mängd andra problemoch frågeställningar som påtalats av remissinstansernakräver en djupare analys än vad de av regeringen föreslagnariktlinjerna medger. Även resultat avLantmäteriutredningens fortsatta arbete bör avvaktas innanlåsande principiella riktlinjer i huvudmannaskapsfråganläggs fast.Sammanfattningsvis bör de i propositionen redovisaderiktlinjerna inför den fortsatta beredningen avhuvudmannaskapsfrågan inte antas i föreliggande skick.Beredningen bör i stället ske genom en förnyad utredningsom förutsättningslöst beaktar och tillgodoser sådana vidaresamhälls- och medborgarintressen som redovisats iremissbehandlingen främst från den kommunala sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fortsatt behandling avhuvudmannaskapsfrågan för fastighetsbildning skall skegenom förnyad utredning.
mot · GH02Bo34 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:214 En ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. I regeringens proposition 1993/94:214 föreslås ensammanslagning av fastighetsdata till en myndighet.Uppdragsverksamheterna skall skiljas frånmyndighetsuppgifterna och bolagiseras och enligtpropositionen är detta ett första steg till att ytterligareverksamhet skall avskiljas och bolagiseras eller privatiseras.Till skillnad från de flesta övriga län har Lantmäteriet iNorrbotten utvecklats och kunnat hålla en starktdecentraliserad organisation. Det är framför allt länetsstorlek och dess kommunstruktur som gjort att man tvingatsta särskilda hänsyn både vid organisation ochresurstilldelning.Vi befarar att de förslag som presenteras ipropositionen präglas av visst storstadstänkande och attförslagen, om de genomförs med de ytterligareorganisationsförändringar som varslas om i propositionen,kommer att innebära försämringar då myndigheten på siktkan tvingas bland annat till en regional centralisering. Omså skulle vara fallet skulle det innebära en påtagligförsämring i innebärande bland annat attvissa av länets inlandskommuner kommer att ha20--till närmaste kontor medfastighetsbildningskompetens.En sådan försämring bör därför avvisas och riksdagenbör därför enligt vårt förmenande uttala sig för ettbibehållande av den nuvarande decentraliseradeorganisationen för Lantmäteriet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bibehållande av endecentraliserad organisation för lantmäteriet i Norrbottenslän.
mot · GH02Bo35 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:214 En ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. Frågan om inskrivningsverksamheten vad gällerlagfarter och inteckningar m m har diskuterats vad gäller den organisatoriska hemvisten.Det har i särskilt hög grad gällt , vilketskapat onödig och betydande oro i verksamheten.Verksamheten är knuten till domstolarna,men förslag har vid upprepade tillfällen framlagts om attskilja verksamheten från domstolarna. Särskilt när detgäller de mindre tingsrätterna har emellertidinskrivningsverksamheten varit en värdefull ochstabiliserande faktor. En organisatorisk åtskillnad skulledramatiskt kunna underminera grundvalen för flera småtingsrätter.Bakom förslagen att organisatoriskt skilja verksamhetenligger ett slags organisationsestetiskt tänkande. Det ärstötande att två så till karaktären olika verksamhetersamverkar inom samma organisationsstruktur. Fråncentrala instansnivåer ger man inte upp tanken att få tillstånd en organisationsschematisk renodling.I den senaste i raden av utredningar behandlarLantmäteri- och inskrivningsutredningen och dessprincipbetänkande SOU 1993:99 frågan . Somså mången gång förut konstaterar utredningen attverksamheten i sin nuvarande form fungerar utmärkt.Några behov utifrån verksamheten på organisatoriskaförändringar föreligger inte. Trots detta föreslårutredningen att verksamheten skall skiljas fråndomstolarna. Skälen är dels de organisationsestetiska ochdels att tidpunkten kan vara lämplig.Då inga väsentliga skäl utifrån verksamheten redovisatsavstår regeringen i nu föreliggande proposition från attföreslå en organisatorisk förändring. Regeringen redovisarändå sin bedömning att inskrivningsverksamheten på siktbör föras samman med fastighetsbildningen ochfastighetsregistreringen. Skälet är återigen detövergripande principiella synsättet ovanifrån attdomstolarnas verksamhet så långt möjligt bör renodlas.Då inga bärande skäl utifrån verksamheten medinskrivning framförts för en organisatorisk förändring ochverksamheten tvärtom är en viktig del av samhällets lokalaservice till medborgarna och en organisatorisk åtskillnadskulle kunna riskera de små tingsrätterna, bör frågan om attskilja inskrivningsverksamheten från domstolarna avförasfrån dagordningen. Det bör ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inskrivningsverksamhetensorganisatoriska hemvist hos domstolarna.
mot · GH02Bo37 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:214 En ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamhet m.m. I motion 1992/93:Bo237 framförde vi attLantmäteriverket har dubbla roller som myndighetrespektive konsultverksamhet och att Lantmäteriet intekonkurrerar på neutrala villkor med fria företag i sammabransch. Vi anförde att det inte kan vara iöverensstämmelse med konkurrenslagen att en påmarknaden dominerande statlig offentlig myndighettillämpar underprissättning i konkurrenssyfte gentemotprivata företag. Vi ansåg att myndighetsuppgifterna skullesepareras från uppdragsverksamheten.Vår motion avslogs bl.a. med hänvisning till pågåendeutredning.I föreliggande proposition läggs nu förslag till en nyorganisation innebärande att förfastighetsdata och förs samman till en nycentral myndighet tillsammans med nya regionalamyndigheter. Tyvärr föreslås endast en begränsadbolagisering. Uppdragsverksamheten bestående av bl.a.mätningar, kartor och fastighetsvärderingar bolagiserasinte.Detta är förvånande då regeringen i olika sammanhangfastslagit att konkurrensutsatt verksamhet inte bör bedrivasi myndighetsform och inte av staten. Blandremissinstanserna råder mycket stor uppslutning kringtanken att en klar organisatorisk uppdelning mellanmyndighetsuppgifter och uppdragsverksamhet bör skeinom lantmäteriets verksamhetsområde.De skäl som anförs för att nu inte skilja påmyndighetsutövning och uppdragsverksamhet är enligt vårmening svårförståeliga. Det sägs bl.a. att erfarenheterna avden nu föreslagna bolagiseringen först bör avvaktas. Dethar bl.a. framförts att Lantmäteriet saknar affärsmognad.Detta trots att man omsätter närmare 400 miljoner kronorper år!Den otillbörliga konkurrensen från lantmäteriets sidafortsätter och förstärkes. Flera av landets störrekonsultföretag slåss f.n. för sin fortsatta existens.Den nya lagen om offentlig upphandling innebär att allupphandling sker via anbudsinfordran, vilket är bra.Lantmäteriet uppges emellertid dumpa sina priser med 50--mot prisnivå och detta innebär att privatverksamhet inom området blir totalt omöjlig.Offentliga åtaganden måste minskas med hänsyn till detstatsfinansiella läget. Detta är alldeles särskilt motiverat näroffentlig verksamhet dessutom konkurrerar ihjäl friaföretag! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensutsättning avlantmäteriets uppdragsverksamhet.
mot · GH02Bo39 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:214 En ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten m.m. Det är tråkigt, när problemen har funnits och enutredning endast har lagt fram ett delbetänkande, attregeringen ändå väljer att lägga fram en proposition.Uppenbarligen har propositionen mera styrts avLantmäteriverkets remissvar än av utredarens förslag.Kritiken från remissinstanserna har varit kraftfull, janästan förödande varför vi blir mycket tveksamma till attnu, innan man har funnit de rätta formerna, ta ställning fördet lagda förslagets hela omfattning.Tanken att samordna allt arbete från kartering ochfastighetsbildning till elektroniska pantbrev är i och för sigriktig men att genomföra allt på en gång tror vi ej är rätt.Framför allt eftersom inskrivningsväsendet inte nu omfattasav förslaget. Genomför istället den del som rörLantmäteriverket och förbered för en bolagisering med ettminimalt myndighetsinslag.Regeringen säger faktiskt själv i propositionen att maninte är färdig för beslut; vi citerar:''Regeringen avser att återkomma med närmare förslagsom behövs för organisationsförändringarna till nästariksmöte. Det gäller bl.a. författnings- ochfinansieringsfrågor samt återstående frågor omfastighetsbildningen. Regeringen avser också attåterkomma med närmare förslag angåendebolagsbildningen. ''borde man undersöka möjligheten till ettsamägande av bolaget mellan stat och kommun eftersomman har problem med dubbelt huvudmannaskap.Att på detta stadium integrera förfastighetsdata (CFD) i den tänkta organisationen vore fel,särskilt som CFD fungerar så bra -- man skall inteonödigtvis röra ''ett vinnande lag''. Dessutom behövskanske inte någon fysisk sammankoppling i denna sådatoriserade verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förfastighetsdata skall fortsätta som en egen myndighet medoförändrat ansvar,2. att avslår propositionen, vid avslag påyrkande 1,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten till ett samägt bolagmellan stat och kommun.
mot · GH02Fi16 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:222 Förnyat förslag till lagstiftning om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling I propositionen återkommer regeringen med ett förslagtill lag m.m. som under detta en gångtagit ställning till och då avvisat.Några nya och relevanta motiv för ett ändratställningstagande redovisas inte i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:222.
mot · GH02Fi18 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:222 Förnyat förslag till lagstiftning om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling Regeringen återkommer med precis samma förslag --utan att förebära några nya skäl -- som avslagits avriksdagen. står fast vid tidigareställningstagande som redovisas utförligare i vår motion tillproposition 1993/94:35. I enlighet med tidigareställningstagande yrkar alltså återigen avslagpå förslaget till lagreglering om ingripande mot otillbörligtbeteende avseende offentlig upphandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:222 Förnyatförslag till lagstiftning om ingripande mot otillbörligtbeteende avseende offentlig upphandling.
mot · GH02Fi19 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:222 Förnyat förslag till lagstiftning om ingripande mot otillbörligt beteende avseende offentlig upphandling Regeringen föreslår inte heller någrasärskilda tvingande regler om skyldighet att anordnaanbudstävlingar. Skälet därtill skulle vara att kommuneroch landsting bör få möjlighet att fortsätta med sittutvecklingsarbete för en ökande konkurrens. I fråga omstatliga myndigheter bör anbudstävlingar anordnas i ökandeomfattning, heter det vidare i propositionen.Tvingande regler föreslog däremot den avnäringsministern tillsatta arbetsgruppen som presenteradeett lagförslag som innebar skyldighet för statliga ochkommunala myndigheter att upphandla viss verksamhet ikonkurrens där årsproduktionskostnaden överstiger 5miljoner kronor (prop 1993/94:35 bilaga 2).Vid remissbehandlingen tillstyrktes arbetsgruppensförslag av ett antal statliga myndigheter, däribland sådanamed uppgift att företräda konkurrensintresset, ochnäringslivet. Man menade att utvecklingen gått förlångsamt när det gäller att utsätta offentlig verksamhet förkonkurrens. Privata företag ges inte rimliga förutsättningaratt i tävlan med den offentliga sektorns verksamhet i egenregi konkurrera om det arbete som skall utföras. Frånnäringslivet menade man vidare att lagförslaget borde gålängre.Företrädare främst för kommuner och landstingavvisade arbetsgruppens förslag. De skäl som anförts mottvingande anbudstävlingar är enligt Ny demokratis meninginte övertygande, snarare ger de uttryck för ettkonserverande revirtänkande inom kommuner ochlandsting. Arbetsgruppens lagförslag har i sak inte blivitföremål för någon beaktansvärd kritik och bör därför kunnaläggas till grund för omedelbar lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt genom lag beslutar antatvingande regler för skyldighet att anordna anbudstävlingari enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02Fi20 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:227 Frågor om offentlig upphandling I propositionen föreslås att bestämmelser förupphandling av tjänster införs även vid upphandling inomvatten-, energi-, transport- ochtelekommunikationsområdena.Vänsterpartiet menar att det inte finns någon anledningatt gå ännu längre än EU för att konkurrensutsättaupphandling av dessa tjänster.Lagen om offentlig upphandling är så ny att det förnärvarande inte är motiverat med ytterligare reglering pådetta område.I en kommittémotion yrkade avslag påproposition 1992/93:88 om ny lag för offentlig upphandling.Vi motiverade detta bland annat med att lagen fått enomfattning och detaljeringsnivå som strider mot den iSverige normalt tillämpade lagstiftningstekniken. Imotionen påpekades också att de föreslagna reglernaverkar diskriminerande gentemot länder utanför EES-området. Denna kritik kvarstår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om att regler omtjänsteupphandling inarbetas i 4 kap. lagen om offentligupphandling.
mot · GH02Fi21 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:227 Frågor om offentlig upphandling I propositionen föreslås lag om ändringar i lagen(1992:1528) om offentlig upphandling. Förslaget är medvissa undantag föranlett av att tre nya direktiv beslutatsinom EG.Vi accepterar denna förändring vad gäller offentligupphandling med undantag för tjänsteupphandling från ettanknutet företag. Vi anser att upphandling av tjänster frånett anknutet företag inte bör omfattas av . Vi föreslårdärför att avslår propositionen i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att upphandling av tjänster frånanknutet företag inte skall omfattas av lagen om offentligupphandling ().
mot · GH02Fi22 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:227 Frågor om offentlig upphandling Propositionen ger svenska företag konkurrensnackdelarKommerskollegium, , ,, ochsocialdemokraterna i m fl anseratt bör införa samma undantag som EU gör föranknutet företag. (93/38/EEG artikel 13). I annat fall skullesvenska företag missgynnas i konkurrensen.Som säger bör tjänsteupphandlingar som görsav en upphandlande enhet inom en koncern från ett annatbolag i samma koncern principiellt undantas från reglernaom offentlig upphandling, i likhet med påpekar i sitt remissvar att vi förutfullständigt överfört till svensk lag ''EUs synnerligendetaljerade och omfattande direktiv påupphandlingsområdet''. Varför skulle man låta bli att taöver en EU-bestämmelse som gynnar landets egna företag?I PM , som liggerbakom propositionen, finns på sid 7 ett alternativt förslagtill ändring av lagen, som skulle innebära att EUs regelinfördes. Lagen bör ändras i enlighet med PMens förslag,som dock behöver få en klarare utformning. Jag hemställeratt utskottet utarbetar erforderlig lagtext.Landstingsförbundet undrar om det ska vara nödvändigtatt krångla till upphandlingen så mycket och önskar attstatsmakterna försöker förenkla reglerna. Jag instämmer!Svenska kommunförbundet och bl a påpekar attgränsdragningen mellan byggentreprenör ochupphandlande enhet är oklar. Risk finns att ROT-insatser iform av varsamma ombyggnadsåtgärder undertröskelvärdet för byggentreprenader, klassas som tjänsteroch därmed måste utannonseras inom hela EES-området,varvid angelägna projekt fördröjs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att i lagen om offentligupphandling () införliva direktivet 93/38/EEG omundantag för anknutet företag, i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om precision av gränsen mellanbyggentreprenad och tjänst vid små investeringar i befintligbebyggelse.