mot · GH02K58 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:188 Lokal demokrati Förändringarna inom den kommunala sektorn ochbehovet av utvärderingDen kommunala och regionala verksamheten har underefterkrigstiden expanderat kraftigt i de flestavästeuropeiska länder. Så också i . Kommunernasverksamhet har fått en allt större betydelse för människorsdagliga liv och sociala välfärd. Allt fler uppgifter har desenaste decennierna lagts över från staten till kommunerna.Kommunerna har också slagits samman och ökat i storlekbåde geografiskt och befolkningsmässigt. Antaletförtroendevalda har minskat och antalet tjänstemän ökat.En fjärdedel av alla yrkesverksamma arbetar i denkommunala sektorn. Den är i särklass den störstaarbetsplatsen för kvinnor.Den senaste lågkonjunkturen och förbudet förkommunerna att höja skatten har tvingat fram besparingaroch nedskärningar.Statsmakterna har strävat efter att avreglera denkommunala sektorn. Försöken med de så kalladefrikommunerna pågick . Åtskilligakommuner och landsting har tillbaka valt attinföra olika former av kundvalssystem, checksystem, skol-,barnomsorgs- eller äldreomsorgspeng. En friareetableringsrätt och privat konkurrens har tillkommit inomskol- och omsorgsområdena. Tempot i den kommunalaomvandlingen mot ökad marknadsorientering har varithögt.Utvecklingen kan betecknas som enkraftig förändring av det sätt att bedriva kommunalverksamhet som medborgarna har varit vana vid. Hurhar detta systemskifte påverkat kommuninvånarna? Hurhar det påverkat förtroendet till politikerna och tilltron tilldet politiska systemet? Hur garanteras medborgarnasinsyn och vår offentlighetsprincip fullt ut? Haravregleringen haft någon inverkan på rättssäkerheten iverksamhet som innefattar myndighetsutövning? Vilkaär vinnarna och förlorarna av omläggningarna? Harsegregationen efter köpkraft, utbildning, etniska ellerreligiösa gränser ökat? Har fördyringar inträffat genomlägre kapacitetsutnyttjande i det kommunala utbudet?Har försämringar skett för dem som inget val har, t.ex.starkt omsorgsberoende äldre med begränsad ekonomi?Kommuner och landsting som gjort storaorganisationsförändringar bör naturligtvis själva görautvärderingar bl.a. från demokratisk synpunkt.Statsmakterna har emellertid ett ansvar för den utvecklingsom har ägt rum. Statsmakterna ansvarar också för att enav grunderna för all verksamhet, nämligen denlagfästa likställighetsprincipen upprätthålls. Mot denbakgrunden anser vi att regeringen bör låta göra enuppföljning och utvärdering av utvecklingen på detkommunala området med inriktning på de frågeområdensom angetts i det föregående. Regeringen bör redovisaresultatet av uppföljningen och utvärderingen till riksdagenföre utgången av . Vad som har anförts börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Kommunala folkomröstningarDet är allmänt vedertaget att det skall råda envärdegemenskap mellan de stora politiska partierna kringdemokratins spelregler. I har vi sedan gammaltdärför strävat efter bred enighet när det gäller att göraändringar i reglerna som rör det demokratiskastyrelseskicket. Regeringens förslag i fråga om kommunalafolkomröstningar innebär ett brott mot denna princip.Den representativa demokratin är grundläggande förstyrelseskicket i vårt samhälle. Medborgarna deltar intesjälva i beslutsfattandet utan indirekt genom sina valdarepresentanter. De politiska partierna är därföroundgängliga för demokratin. I förarbetena tillgrundlagsreformen sägs också uttryckligen att dengivna förutsättningen för reformarbetet var att den politiskaverksamheten i även skulle försiggåfrämst genom partier (bet. KU 1973:26).De politiska partiernas värde för det svenska politiskasystemet kan inte nog understrykas. Det är också av depolitiskt valda representanterna medborgarna kan utkrävaansvar. Det är en uppgift för de politiska partierna att kännatill de olika uppfattningar hos medborgarna som kanförekomma i frågor som de valda beslutandeförsamlingarna skall ta ställning till. Den grundläggande synsom kommer till uttryck i förarbetena till regeringsformeninnebär enligt vår mening att ett ökatmedborgarengagemang i politiska frågor och därmed envitalisering av den lokala demokratin har sin naturliga platsinom de politiska partierna.De möjligheter till folkomröstning som finns enligt nugällande regler kan uppfattas som undantag från principenom den representativa demokratin. Vi anser emellertid attdet från ett medborgarperspektiv kan vara betydelsefullt attkunna ge uttryck för åsikter i olika frågor även mellan deallmänna valen. Liksom bör det dock helt och hålletligga i fullmäktiges hand att avgöra huruvidafolkomröstningar skall anordnas som ett inslag iberedningen inför fullmäktiges avgörande i en viss fråga.Såsom folkomröstningsinstitutet har använts har detinte utgjort något hot mot den representativa demokratin.Regeringen vill nu med sitt förslag rucka på dennaordning och införa regler som innebär att av deröstberättigade i en kommun eller i ett landsting skall kunnatvinga fullmäktige att ta ställning till om folkomröstningskall anordnas i en viss fråga. uttalade sig mot ensådan ordning då den antog den nya kommunallagen.Riksdagen fann att både beslutande folkomröstningar ochmöjlighet till folkinitiativ skulle innebära en stor risk förurholkning av den representativa demokratin (bet.1990/91:KU38, rskr. 1990/91:360).Regeringens förslag är visserligen urvattnat genom attfullmäktige skall avgöra om en folkomröstning skall utlysas.Men det innebär ändå att en minoritet kan framtvinga ettställningstagande. Det är inte svårt att föreställa sig fall dådet i praktiken kan vara omöjligt att stå emot på så sättframförda krav på folkomröstning. Man kan också räknamed att olika små partier, däribland s.k. enfrågepartier,kommer att använda sig av möjligheten av folkinitiativ föratt få större genomslag för sin politik än som svarar motpartiernas andel av väljarna. Förslaget innebär vidare riskerför att sammanhållningen och samlande lösningar ikommuner och landsting försvåras.Regeringen tar enligt vår mening alltför lätt på defarhågor för negativa effekter på den representativademokratin som uttalade och somdärefter har förts fram från olika håll.Förslaget har också vissa andra brister. avde till kommun- eller landstingsval röstberättigade skallkunna anhängiggöra frågan om folkomröstning. Det sägsatt initiativet skall vara skriftligt, ange den aktuella frågansamt innehålla initiativtagarnas egenhändiganamnteckningar, namnförtydliganden och uppgift om derasadresser. I propositionen anförs att kommunernashantering av ett folkinitiativ inte bör omgärdas av en alltförstor byråkrati. Detta kan emellertid inte undanskymma detfaktum att fall kan uppkomma då en närmare granskning avdet skriftliga materialet blir nödvändig. Möjligheterna attgöra närmare kontroller av de antecknades rösträtt ikommunen eller kommer i de flesta fall att varasmå. I propositionen anges inte heller närmare vilka kravpå överensstämmelse mellan olika skrifter som skall ställasnär det gäller att ange föremålet för folkinitiativet. Olikasätt att uttrycka vad frågan gäller kan ge upphov till olikabedömningar. Vad den ene anser vara framställningarrörande en och samma fråga kan av den andre uppfattassom framställningar beträffande flera olika frågor.I det kommittéförslag som ligger till grund förpropositionen föreslogs att rätten till folkinitiativ endastborde tillkomma av de röstberättigade. Attdetta slår helt olika beroende på om frågan väcks t.ex. iBjurholms kommun med cirka 3 000 invånare eller i med cirka1 670 00 invånare ligger i öppen dag och borde ha föranlett enhelt annan konstruktion. Regeringen föreslår nu enhalvering till . Vilka konsekvenser detta fårredovisas emellertid inte.Regeringen lägger således fram ett illa genomtänktförslag som kan innebära en stor risk för urholkning av denrepresentativa demokratin. Vi anser att bör avslåpropositionen i denna del.Bättre medborgerlig insyn då verksamhetläggs ut på entreprenadDen ändring som regeringen föreslår i bestämmelsen omupphandlingssekretessen i 6 kap. 2 sekretesslagen innebäratt vid upphandling kommer samma sekretessatt gälla för interna erbjudanden som för externaerbjudanden. Möjligheterna för medborgarna till insyn i deanbud som läggs på verksamhet begränsas alltsåytterligare.Det borde vara självklart att medborgarna får en chansatt kunna diskutera entreprenörernas åtaganden innankommunen binder sig i ett avtal. I vart fall borde detta gällavid större upphandlingar där en inte oväsentlig del avkommunens verksamhet överförs till entreprenörer. Det ärdå frågan om en av skattemedel finansierad verksamhet avstörre omfattning. Valet av den som i fortsättningen skalldriva verksamheten bör medborgarna kunna ha insyn i.Ett sätt att åstadkomma detta kan vara en ändring igällande bestämmelser om den tidpunkt då uppgift omanbudet får lämnas ut. Namnen på de aktuellaanbudsgivarna bör offentliggöras en månad innanfullmäktige skall fatta sitt beslut. Medborgarna bör också fåinsyn i omfattningen och inriktningen av entreprenadernaså att en diskussion kan föras om de förändringar somverksamheten står inför.Det kan även finnas andra sätt att åstadkomma dennainsyn och detta inflytande för medborgarna. Enligt vårmening bör frågan utredas och förslag till ändringarutarbetas. bör hos regeringen begära en sådanutredning.Allmänhetens insyns- och kontrollmöjligheterMot bakgrund av tidigare riksdagsuttalanden om ettförstärkt meddelarskydd på den privata sektorn uttaladekonstitutionsutskottet sig för att frågan om ettutbyggt meddelarskydd i vissa kommunala företag kanbehöva bli föremål för utredning. Enligt vår uppfattningaktualiserar den utveckling av den kommunalaverksamheten som vi har redogjort för i det föregående atten sådan utredning kommer till stånd. Mycket av det sommedborgarna har uppfattat som en självklar del av denoffentligt reglerade verksamheten bedrivs nu i privat regimed allmänna medel. Medborgarnas rätt till insyn bör intebegränsas till att enbart gälla en utbyggnad avmeddelarskyddet i kommunala företag. Enligt vår meningbör allmänheten också ha insyn i och kontroll av företagsom på entreprenad bedriver verksamhet.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen såvitt avser 5 kap. 23 § andrastycket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning och utvärdering,3. att hos regeringen begär utredning ommedborgerlig insyn då verksamhet läggs ut påentreprenad i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmänhetens insyns- ochkontrollmöjligheter i företag som på entreprenad bedriververksamhet där kommun och landsting är huvudmän.