mot · GH02K422 · 1994-01-25 00:00:00 — antog en ny lag som reglerarsatellitsändningar av TV-program i . Lagen innebäratt samma regler gäller för all form av annonsering och s ksponsoring av program som riktar sig till TV-publiken iSverige oavsett distributionsform. Det innebär således attmarkdistribuerade respektive satellitdistribuerade (ävenvia kabelnät) sändningar behandlas lika i detta avseende,förutsatt att den ursprungliga TV-signalen, tekniskt sett,utgår från en sändningskälla inom gränser.Yttrandefrihetsgrundlagen medger f.n. att lag kan stiftassom förbjuder reklam i TV- eller radioprogram hos andra ilandet verksamma programföretag än det (eller de) som fåttsamhällets sanktion/koncession. Tillstånd med ensamrättför reklam i ett rikstäckande marknät innehas f.n. av TV4Nordisk Television AB.I propositionen vidgick regeringen att detta förhållandekan medföra en konkurrensnackdel för i svensk-sändande programföretag också i förhållande till frånutlandet till sändande programföretag. Riksdagenaccepterade genom sitt beslut detta missförhållande då enenhetlig lagstiftning i denna del ansågs viktigare än atttillgodose kravet på en strikt konkurrensneutralitet.Fr o m gäller en ny EG- och EES-anpassad konkurrenslag i som bl a inskärper kravetpå konkurrensneutralitet mellan företag inom sammabransch eller produktområde.En konsekvens av nuvarande förhållanden är t ex attTV5 Nordic, som satellitsänder program och reklam frånsvenskt territorium till publik i , diskrimineras iförhållande till TV3, exempelvis, som satellitsänderprogram och reklam från engelskt territorium till publik iSverige.Vidare kan ett snedvridet konkurrensförhållande sägasråda mellan TV4, som har ensamrätt på marksänd TV-reklam och når så gott som samtliga hushåll i , ochövriga programföretag (utom Radio-bolagen) somhuvudsakligen vänder sig till en svensktalande publik viasatellit och/eller kabelnät och som mest når ca hälften avlandets hushåll.Lagen innebär också att TV-program mot vederlagendast får sändas under ''annonstid'' i televisionen. Medannonstid avses 1--reklam per programtimmemellan program eller i s k naturliga pauser. Att säljasammanhängande programtid därutöver är således intemöjligt för programföretag som har detta som en av sinaaffärsidéer. Detta kan på sitt sätt anses vara en inskränkningav informations- och yttrandefriheten. Som jämförelse månämnas att det är fullt lagligt att köpa sig informations- ochreklamutrymme i tryckta medier.Också ifråga om reklam riktad till barn under 12 årstadgas ett förbud. Därmed går lagen längre än EG:s TV-direktiv, vilket i och för sig är tillåtet men föga meningsfullteftersom direktivet anger ett antal etiska normer för reklamriktad till barn . Även InternationellaHandelskammarens etiska normer för reklam riktad tillbarn -- med rekommendationer till leksaksfabrikanterna --tillgodoser i god mån de skyddsvärda intressen som här kananses aktuella.Med tanke på nalkande till EG/EU borde tidennu vara mogen för en uppmjukning av reglerna om reklamoch sponsoring i radio och TV. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av lagenom satellitsändningar av TV-program, jämte annan berördlagstiftning, i syfte att bl.a. åstadkomma störrekonkurrensneutralitet vad avser sändning av reklam,försäljning av programtid m.m. i enlighet med vad somanförts i motionen.