ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02A432 · 1994-01-25 00:00:00 — Miljöbelastningen på våra större städer är ett starktväxande problem. Den aktuella debatten om det sk''Dennispaketet'' och om i ger en godillustration av detta. Problemet finns inte bara i de trestörsta städerna. Utvecklingen är dessvärre densamma äveni andra större städer, om än i mindre grad.Det ständigt ökade trycket på storstadsmiljön är enkonsekvens av en samhällsplanering som inte varittillräckligt visionär och förutseende. Men det är ocksåföljden av oförmågan att bryta en trend som man varitmedveten om har lett fel.Det behövs därför helt nya och radikalare grepp isamhällsplaneringen där miljön inte får vara en restpostutan ett mål.En förändrad syn på samhällsplaneringen ger först påmycket lång sikt resultat i verkligheten. Det krävs därförfram till dess åtgärder som inte bara angriper symtomenutan också löser en del av de grundläggande problemen.En sådan åtgärd bör vara att försöka åstadkomma ettminskat exploateringstryck genom decentralisering avarbetsplatser och service.Utöver en förändring av lagstiftningen, kan staten för sindel bidra till detta genom sina egna lokaliseringsbeslut.Nya statliga verksamheter bör därför intelokaliseras till någon av de största städerna.En inventering bör även göras för att klarlägga vilkastatliga verksamheter som är möjliga att flytta.Om statlig verksamhet omlokaliseras kommer dettroligtvis också att leda till att även en del privata företagföljer efter. För t ex företag som levererar varor och tjänstertill de statliga myndigheter och förvaltningar somomlokaliseras borde det bli intressant.Erfarenheten av tidigare statliga omlokaliseringar harför det mesta varit mycket god. Man har också lärt sig hurdetta bäst kan göras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om hurstaten genom omlokaliseringar av egna verksamheter kanbidra till att minska miljötrycket på storstäderna.
mot · GH02A435 · 1994-01-25 00:00:00 — Stiftelsen har till uppgift att främja småoch medelstora företags utveckling i ,, och . Enligtstadgarna kan stiftelsen också delta i finansieringen avprojekt som berör angränsande län, förutsatt att enväsentlig anknytning till stiftelsens verksamhetsområdeföreligger.Enligt min mening är det naturligt att stiftelsens insatserför små och medelstora företag omfattar hela Norrland.Näringslivsstrukturen i är i hög graddensamma som i de övriga Norrlandslänen och därmedockså problemen och möjligheterna. En utvidgning avstiftelsens verksamhet skulle också bidra till att stärka densamverkan som sker mellan länen inom regional- ochnäringspolitiken. För skulle stiftelsen på ettpåtagligt sätt kunna medverka i ansträngningarna att förnyanäringslivet och därmed också stärka den mycket svagaarbetsmarknadssituationen i länet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att innefattas iNorrlandsfondens verksamhetsområde.
mot · GH02A438 · 1994-01-25 00:00:00 — Tillfälligt stödområde i södra kommun i södra skogsbygd är södraSveriges mest glesbefolkade kommun. Kommunensgeografiska struktur har inneburit att förutom endominerande jord- och skogsbrukssektor har densmåindustri som växt fram i hög grad baserats påträprodukter.Antalet arbetstillfällen inom jord- och skogsbrukethalverades till början av 90-talet.Trots högkonjunkturen under senare delen av 80-taletminskade antalet arbetstillfällen mellan 1985 och1990. De senaste två årens nedgång har drabbat hårtäven om småföretagsstrukturen har inneburit attarbetslösheten proportionellt har stannat på en något lägrenivå än i många andra kommuner.Kommunens läge med till länets centrala delarger med nuvarande kommunikationer inte möjlighet attarbetspendla till mindre utsatta delar av länet. De mindremen svagare arbetsregionerna i och har urpendlingssynpunkt större betydelse för . Utpendlingenlåg 1990 (Fob 90) på av de förvärvsarbetande.Det stöd som genom kan utgå somglesbygdsstöd har av kommunen bedömts som mycketeffektivt för att stimulera och bidra till sysselsättningen. Detvisar även egen utvärdering.Med stöd från arbetar kommunen dennärmaste treårsperioden med fyra projekt för näringslivs-och sysselsättningsutveckling.Vid den kommande konjunkturuppgången är det ettlivsvillkor för kommunen att kunna vända den långsiktigtnegativa trenden och skapa nya varaktiga arbetstillfällen.Betingelserna i kommun är, med undantag av denallra nordligaste delen, fullt jämförbara med . Icentralorten har antalet arbetstillfällen stadigtminskat. Ett antal för bygden betydelsefulla företag harunder årens lopp lagt ner sin verksamhet eller flyttat tillannan ort.Det senaste i raden var järnkonst i -- enmindre ort i kommunens sydöstra del -- som 1991 med sina170 anställda helt lade ner sin verksamhet i kommunen.I tillhör dettillfälliga stödområdet.Kinda och kommuner gränsar båda till Vimmerbykommun som också tillhör det tillfälliga stödområdet.För del förefaller resultatet av att ingå istödområdet ha varit positivt.Situationen i och är i allt väsentligtjämförbar med . Det är därför väl motiverat attäven inlemma dessa båda kommuner i det tillfälligastödområdet.Genom ett sådant beslut skulle staten ge en positiv signalför etablering och sysselsättningsutveckling i denna svagaregion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inlemma och Kindakommuner i det tillfälliga stödområdet.
mot · GH02A439 · 1994-01-25 00:00:00 — En levande landsbygd är en omistlig resurs för helasvenska folket. Det är därför en samhällsangelägenhet atttillse att tillräckligt mycket av de resurser som genererasfrån landsbygden också används för att garantera att defunktioner som är vitala för landsbygdens fortlevnad kanupprätthållas.En av dessa funktioner är dagligvarubutiken. Utan densaknas en viktig för en positivlandsbygdsutveckling.Landsbygdsbutiken är inte bara viktig förvaruförsörjningen. Den har också en roll för den socialagemenskapen. På många håll har dessutom butiken fåttöverta andra viktiga funktioner som annars skulle haförsvunnit,t ex postservicen.Många glesbygdsaffärer har det mycket besvärligt ochexisterar ofta på gränsen till det omöjliga. ärvillkoren sådana att det mer handlar om ideell verksamhetän affärsverksamhet.Det statliga stödet för kommersiell service i glesbygd ärdärför nödvändigt.Enligt förordningen (1990:643) om glesbygdsstöd ''kanstöd lämnas till kommunen i form av hemsändningsbidragoch till näringsidkare i form av avskrivningslån,investeringslån, kreditgaranti eller servicebidrag''.För servicebidrag gäller att detta endast utgår när andraformer först prövats men inte funnits lämpliga. Bidragetkan utgå med max i högst ochom särskilda skäl finns under längre tid.Hemsändningsbidragen fördelas av kommunernamedan övrigt stöd fördelas ur länsstyrelsernas anslag.En nackdel med det nuvarande stödet är att mångatycker att reglerna är utformade på ett sätt som gör att det,trots att man är berättigad till stöd, ändå är svårt att utnyttjadet. Dessutom är tillämpningen olika beroende på var manbor i landet.Det är därför önskvärt med nya och enklare regler somär lika för hela landet.I de nya reglerna bör i första hand prövningen inriktaspå vem som har rätt till stöd och mindre på formerna förstödet.De olika stödformer för näringsidkare som gäller bördärför slås samman till en stödform som är baserad påomsättningen.Inom handelns organisationer finns en mycket storkompetens när det gäller att göra omsättnings- ochrimlighetskalkyler för butiksverksamhet. Det borde därförvara möjligt att utifrån sådana kalkyler utforma ett stöd somär omsättningsrelaterat. Utformningen måste dånaturligtvis också vara sådan att den stimulerarnäringsidkaren att öka omsättningen och minskabidragsberoendet. är det viktigt att komma ihågatt stödet bara skall utgå till de butiker som inte bedömskunna drivas på strikt kommersiella villkor.För det hemsändningsstöd som fördelas via kommunenföreslås ingen förändring.En förändring av reglerna för stöd till glesbygdsbutikerbör således göras. Den bör föregås av en utredning där bl ahandelns organisationer finns representerade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya regler för stöd tillglesbygdsbutiker.
mot · GH02A440 · 1994-01-25 00:00:00 — har det nuvarande Avesta-Sheffieldminskat sin personal i , inkl. det varsel som lagts omuppsägning av 240 anställda. minskar också sinpersonal med 200 personer. Neddragningarna i järnverkethar haft och har också effekter för sysselsättningen i övrigtnäringsliv.Kommunen och dess innevånare befinner sig därmed ien mycket utsatt situation. har kommunenaktivt arbetat med näringslivsfrågorna, och i och medneddragningarna vid skärps kraven påinsatser och resurser ytterligare. En viktig förutsättning föratt nå framgång i detta arbete är att möjligti någon form placeras i stödområdet. Behandlingen avdenna vår framställan bör behandlas avriksdagen, utan att regeringens regionalpolitiskaproposition avvaktas.Även i länet i övrigt är arbetslösheten och utslagningenav företag ett stort problem. Förändringarna är iblanddramatiska och sker över . är det senasteexemplet men det finns flera, t.ex. när husfabriken stängdesöver i i kommun.Den del av regionalpolitiken som bedrivs genomstödområdesplacering är mycket stel och svåromlagd. Detär vår uppfattning att vi måste närma oss ett system somsnabbt kan mobiliseras när stora förändringar uppträder iett snabbt förlopp. Tyngdpunkten i regionalpolitiken bördärför flyttas från stödområdesindelningen till attmotsvarande, och helst större, ekonomiska resurserdisponeras av länsstyrelserna.Därigenom skulle förutsättningarna för snabba ocheffektiva åtgärder med regional förankring och regionaltansvarstagande förbättras avsevärt.I avvaktan på den regionalpolitiska propositionen börAvesta kommun och och församlingar iGagnefs kommun stödområdesplaceras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområdesplacering av Avestakommun,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområdesplacering avMockfjärds och församlingar i kommun,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsstyrelsernas roll iregionalpolitiken.
mot · GH02A445 · 1994-01-25 00:00:00 — Stiftelsen är att stödja små ochmedelstora företags utveckling. Norrlandsfondensverksamhetsområde omfattar de fyra nordligaste länen,alltså inte det femte Norrlandslänet, Gävleborg.Visserligen kan fonden enligt stadgarna delta ifinansiering av olika projekt som berör angränsande län ochsom det heter ''har en väsentlig anknytning till stiftelsensverksamhetsområde''.Gävleborgs läns näringslivsstruktur skiljer sig inte frånde övriga Norrlandslänens, och det borde vara ensjälvklarhet att Norrlandsfondens insatser omfattade defem Norrlandslänen.Det pågår ett samarbete mellan de fem länen närdet gäller regional- och näringspolitiken. Att StiftelsenNorrlandsfondens verksamhetsområde också skulleinnefatta skulle väsentligt stärka dettasamarbete. Det skulle dessutom innebära att fonden skullekunna bidraga till att förnya näringslivet och till viss delstärka den svaga arbetsmarknaden i länet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attGävleborgs län skall innefattas i StiftelsenNorrlandsfondens verksamhetsområde.
mot · GH02A447 · 1994-01-25 00:00:00 — kunde man se rubriken ''SiljaLine flyttar växeln till '' i . Av artikelnframgick att inte hade övervägt att etablera sinbokningsväxel i . Däremot skulle manfå 200 000 per anställd om man etablerade i Kalix.Sammanlagt fick man i statligtlokaliseringsbidrag samt billiga lokaler av kommunen.Nu är på väg att flytta sin bokningsväxelnorrut. Att flytta den till glesbygden i Stockholms skärgårdär inte aktuellt -- vars vattenleder man smutsar nermed sina stora flytande båtpalats. En sådan etablering geringa statliga bidrag.Stockholms skärgård är också glesbygd med storarbetslöshet. Alltså borde villkoren för lokaliseringsbidraglikna bidragsbestämmelserna för andra glesbygdsområden ilandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringsbidrag förföretagsetableringar i .
mot · GH02A465 · 1994-01-25 00:00:00 — Stiftelsen har till uppgift att främja småoch medelstora företags utveckling i ,, och . Enligtstadgarna kan stiftelsen också delta i finansieringen avprojekt som berör angränsande län, förutsatt att enväsentlig anknytning till stiftelsens verksamhetsområdeföreligger.Enligt vår mening är det naturligt att stiftelsens insatserför små och medelstora företag omfattar hela Norrland.Näringslivsstrukturen i är i hög graddensamma som i de övriga Norrlandslänen och därmedockså problemen och möjligheterna. En utvidgning avstiftelsens verksamhet skulle också bidra till att stärka densamverkan som sker mellan länen inom regional- ochnäringspolitiken. För skulle stiftelsen på ettpåtagligt sätt kunna medverka i ansträngningarna att förnyanäringslivet och därmed också stärka den mycket svagaarbetsmarknadssituationen i länet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skallinnefattas i stiftelsen .
mot · GH02A601 · 1994-01-25 00:00:00 — Tjänstledighet för internationellt arbete I tjänstledighetsförordningen regleras statsanställdasrätt till tjänstledighet för bl.a. utlandstjänstgöring. Sådantjänstledighet beviljas för anställning vid nordiskainstitutioner, för biståndsverksamhet och för verksamhetsom bedrivs i syfte att främja svensk export.Genom den europeiska integrationen kommer allt flersvenskar att arbeta även inom olika europeiska organ. Detär mot den bakgrunden viktigt att tjänstledighet kanbeviljas även för sådana syften. bör hosregeringen anhålla om en komplettering avtjänstledighetsförordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen anhåller om enkomplettering av tjänstledighetsförordningen varigenommöjligheten till tjänstledighet för internationellt arbeteutvidgas till att gälla även tjänstgöring vid europeiskainstitutioner.
mot · GH02A702 · 1994-01-25 00:00:00 — I människornas liv spelar arbete en mycket betydelsefullroll. Men arbetssituationen varierar mycket från person tillperson. Många människor har för lite arbete ochalltför många, särskilt ungdomar, har inget arbete alls.Andra har för mycket arbete och då ofta i form av övertid.Båda dessa kategorier lider av sin arbetssituation ocheftersom saken hänger ihop som olika sidor av samma myntskulle kanske en och samma åtgärd innebära hjälp till dembåda.Sverige står nu inför en ny och annorlundaarbetsmarknad. Situationen kännetecknas av flera olikatendenser bl.a. högre kompetenskrav, ändradearbetsuppgifter, hårdare tempo, färre arbetstillfällen,osäkrare anställningar och flexibla arbetstider.Inför framtiden krävs många omprövningar. En avfrågorna är arbetstidsregleringen och då främst i tvåavseenden nämligen en generell arbetstidsförkortning ochen sänkning av rätten till övertidsuttag. Från vissa håll drivsdessa krav hårt och beträffande arbetstidsförkortningen ärman numera beredd till lönesänkningar. Däremot avvisasalla förslag till ändrad arbetstidsreglering kategoriskt frånandra håll.En modernisering av arbetstidsregleringen bordeövervägas utan förutfattade meningar efter en bred ochingående analys av experter som belyser såväl frågan omarbetstidsförkortning som övertidsuttag. börsamordning ske med utredningsförslaget om flexibelarbetstid efter viss överarbetning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om modernisering avarbetstidsregleringen.
mot · GH02A703 · 1994-01-25 00:00:00 — Under en följd av år har jag motionerat om att förbudinförs mot blockad av företag där ingen anställd är fackligtansluten. har avslagit mina yrkanden medskiftande motiveringar. I AU:s betänkande 1993/94framhåller utskottet att ''det är viktigt att förbudsregeln integes ett vidare tillämpningsområde än som är absolutnödvändigt''. Utskottet tillägger att ''till detta kommer attregeln bör göras så enkel och tydlig som möjlig, så attminsta möjliga tveksamhet råder om dess tillämplighet. utröna om en viss anställd är medlem i en fackligorganisation eller inte låter sig inte göras helt lätt. Bl.a. avdessa skäl kan utskottet inte ställa sig bakom att ävenföretag med oorganiserad arbetstagare skulle skyddas. ''Jag kan inte acceptera denna avslagsmotivering.En stor del av de mindre företagen har anställda som valtatt inte organisera sig i en arbetstagarorganisation. Dessaföretag väljer ofta själva att inte ansluta sig tillarbetsgivarförening. Det är stötande för rättskänslan ochinte förenligt med grundlagens intention, att en fackligarbetstagarorganisation skall kunna anordna stridsåtgärder,blockader mot företag, där såväl företaget som de anställdavalt att stå utanför arbetsmarknadsorganisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring avmedbestämmandelagen så att förbud införs mot blockad avföretag där ingen anställd är fackligt ansluten.
mot · GH02A704 · 1994-01-25 00:00:00 — I stor utsträckning har anställda rätt till semesterlön ävennär de inte är närvarande i arbetet. Detta gäller vidsjukfrånvaro, föräldraledighet och ledigheter förnärståendevård. I dessa fall erhåller den anställdesjukpenning, föräldrapenning respektivenärståendevårdersättning genom . Dessaersättningar beräknas efter den anställdes hela årsinkomst,inklusive semesterlön. Detta innebär att ersättningarna frånförsäkringskassan inkluderar semesterlön.Genom att arbetsgivaren enligt 17 § semesterlagendärutöver skall betala semesterlön vid dessa typer avfrånvaro blir den anställde dubbelt kompenserad. Detta ärinte rimligt och kan naturligtvis inte ha varit avsikten.Följden är ju att de som är frånvarande favoriseras iförhållande till dem som arbetar. Detta missförhållande börrättas till. Detta sker bäst genom att de typer av frånvarosom nu nämns tas bort från uppräkningen i 17 §semesterlagen. Därigenom uppnås den stora fördelen attreglerna i semesterlagen stramas upp och förenklas.En förändring bör därför ske i semesterlagens 17 § så attpunkten 1 om sjukdom och arbetsskada, punkten 2 omföräldraledighet och punkten 8 om ledighet förnärståendevård utgår ur bestämmelsen. En ren följdändringskall då göras i andra stycket semesterlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring i semesterlagen så attdubbel semesterlön inte utges.
mot · GH02A705 · 1994-01-25 00:00:00 — Saklig grund vid uppsägning har årligenbehandlat ett stort antal motioner med krav på förändringari arbetsrättslagstiftningen. Detta ledde till attden dåvarande socialdemokratiska regeringen i augusti1991 tillkallade en kommitté att utreda hithörande frågor(Dir 1991:76).Efter valet utfärdade den nya regeringen nyakommittédirektiv (Dir 1991:118). () lämnade ettdelbetänkande (SOU 1993:32) Ny anställningslydelselag.Detta låg sedan till grund för den proposition 1993/94:67som antogs av i december förra året.Propositionen innehöll en hel del förbättringar av denotidsenliga arbetsrättslagstiftningen men ytterligarereformer som föreslogs i utredningen men som inte återkomi propositionen är påkallade.När det gäller saklig grund för uppsägning föreslog ARKatt man skulle se strängare på fall där arbetstagare medvetetöverskrider arbetsplatsens normer. Som grund föruppsägning skall arbetsgivaren kunna åberopa enlagakraftvunnen dom i brottmål. Detta enligt våruppfattning ganska självklara motiv återkom dock inte ipropositionen. Däremot förlängdes den tid inom vilken enarbetsgivare måste reagera för att kunna säga upp enarbetstagare från en till två månader.I en motion (m) väckt under den allmänna motionstiden1992 påtalades att en vårdare vid ett servicehem under enlång period stal mer än 400 föremål från åldringarna påhemmet. Trots att det i förarbetena till lagstiftningom anställningsskydd sägs att det finns anledning atttillämpa ett strängt betraktelsesätt när det gäller tillgreppoch andra förmögenhetsbrott, ansågs inte stölderna i frågasom saklig grund för uppsägning. Motionen avslogs dengången med åberopande av den pågående utredningen(ARK).Detta är självfallet djupt otillfredsställande ochriksdagen bör enligt vår uppfattning hos regeringen begäraett skyndsamt förslag till lagändring innebärande attlagakraftvunnen dom i brottmål skall utgöra saklig grundför uppsägning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagakraftvunnen dom ibrottmål skall utgöra saklig grund för uppsägning.
mot · GH02A706 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska arbetsmarknaden har större problemän i modern tid. Den arbetslöshet vi har ärhelt oacceptabel och givetvis måste alla tänkbara åtgärderprövas för att pressa ned arbetslösheten på kort och långsikt.En sådan åtgärd är att sänka ''taket'' för övertidsuttag.Med häpnad konstaterar vi att företagen som lever i enbättre bransch, där arbete finns och ökar, väljer att ta utmaximalt med övertidsarbete av sina anställda i stället föratt anställa flera. Det rör sig om ett kontinuerligtövertidsuttag under långa perioder. Enligt uppgiftmotsvarar övertidsuttaget som görs ca 60 000 arbetstillfällen. Från alla tänkbara synvinklar måstedetta förfarande vara angeläget att ändra på. Vi föreslårdärför att det tak för övertid på 150+100 timmar som finns sänks. Det kan bidraga till attföretagen i stället nyanställer. Sänkningen kan görastillfällig men bör i första hand räcka så länge somarbetslösheten är hög. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskat övertidsuttag.
mot · GH02A707 · 1994-01-25 00:00:00 — slopades arbetsskadesjukpenningen.Samtidigt trädde en regel i 8 kap. 3 § 2 st. i lagen omarbetsskadeförsäkring i kraft som innebär att frågan om enförsäkrad har ådragit sig en arbetsskada endast prövas i denmån det behövs för att bestämma ersättning enligt lagen omarbetsskadeförsäkring. Ändringarna innebär i princip attalla försäkrade under sjukpenningtid fortsättningsviserhåller ersättning enligt lagen om allmän försäkring. Enmotsvarande likabehandling av försäkrade bör tillämpasäven beträffande semesterlagen.Försäkringskassorna prövar arbetsskada endast omersättning kan utges enligt lagen om allmän försäkring. Detkan därför dröja innan sådan prövning kan ske. Tilldess att ev. arbetsskada fastställs av börsamma läge råda vad gäller semesterlönegrundandefrånvaro som för sjukdom.Denna lagändring borde logiskt och naturligen ha ägtrum . kan tolkningstvister uppstå isamband med utbetalning av semesterlön huruvida det ärfrågan om sjukdom eller arbetsskada och risk föreligger atttalrika tvister förs upp till arbetsdomstolen för avgörande.17 § semesterlagen bör således ändras och få följandelydelse:Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, närfråga är om ledighet p.g.a. sjukdom eller arbetsskada, i denmån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger 180dagar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i semesterlagen.
mot · GH02A708 · 1994-01-25 00:00:00 — Byggnadsbranschen anklagas ofta för att detförekommer svartarbete. Det är vår gemensamma uppgiftatt förhindra att sådant förekommer.Ett av de medel som den fackliga organisationen hadetill sitt förfogande för att stävja ekonomisk brottslighet ochandra oegentligheter var den vetorätt som fanns i MBL,paragraf 38. Den innebar att facket kunde förhindra attoseriösa underentreprenörer kom in på arbetsplatsen.Den paragrafen har tagit bort genom beslutom de nya arbetsrättsliga lagarna.Särskilt inom byggnadsbranschen var den mycket viktigför att kunna förhindra underentreprenörer som intebetalade skatt och sociala avgifter eller som på något annatsätt var oseriösa.Vi vill därför ge regeringen till känna att vi anser att detär väsentligt att återinföra den vetorätt som den fackligaorganisationen hade i MBL:s paragraf 38. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra vetorätten för defackliga organisationerna enligt tidigare 38 § i MBL.