mot · GH02Fö4 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av skr. InledningI pågår en långvarig trend av nedrustning elleråtminstone minskad upprustning. Även i världen i sinhelhet kan ett sådant mönster skönjas. De samlademilitärutgifterna i världen har minskat under de sjusenaste åren. I detta läge fortsätter att rusta upp.1993 kostade det svenska försvaret ,eller om dagen.Den kraftigaste nedrustningen i har skett iRyssland. Det är en indikation på att det säkerhetspolitiskaläget för del förbättrats grundligt under densenaste tiden. Den svenska upprustningen kan således intemotiveras med att vi är mer hotade än tidigare.Förklaringen till upprustningen är snarare att staten låst sigi ett flertal storskaliga och mycket dyra projekt. är det mest storskaliga och det allra dyraste avdessa.JAS har visat sig vara inte bara ett dyrt, utan också ettosäkert flygplan. Två allvarliga haverier har skett sedanprojektet startade -- och . Detsenaste haveriet föranledde regeringen att tillsätta enkommission med uppdrag att granska . Denskrivelse regeringen nu lägger fram för grundaspå kommissionens betänkande. Enligt harregeringen inte dragit den enda realistiska slutsatsen avdetta betänkande, nämligen att måsteavbrytas så snart det är praktiskt och tekniskt möjligt.Delserie II bör inte fullföljas och heller inte utvecklingenoch anskaffningen av den tvåsitsiga skolversionen, JAS39B.Ett politiskt projektJAS-kommissionen riktar kritik mot regeringen för attden --1988 underlåtit att orienterariksdagen om de allvarliga problem som fanns när det gälldeutvecklingen av flygplanets styrsystem. Kommissionenmenar också att regeringen ''något sent fördemyndigheternas bedömningar av kostnadsstegringarna förprojektet vidare till ''.Det här visar på det politiskt känsliga i hela . Bakom beslutet att bygga JAS låg och liggerekonomiska särintressen. Billigare och säkrare alternativtill JAS fanns när projektet började diskuteras . SAAB-ledningens intresse av att lägga sig iforskningsfronten, försvarsledningens strävan efterinternationell prestige samt intresse att utankostnad, i , få utveckla nya styrsystem drevemellertid fram . Den politiska majoritetensnärjdes av dessa intressen och var sedan ovillig attoffentliggöra kritiska synpunkter, varningar och obehagligaupptäckter av brustna kostnadsramar.Kostnaderna för framför också kritik mot attregeringen redovisar kostnaderna för projektet i löpandepriser och konstaterar att den s.k. ramen skulle öka med 4à om gjorda utbetalningar räknades omtill prisläge . Regeringens förfaringssättinnebär att kostnaderna är ramen och att följaktligen ingenramstyrning av projektet kan sägas existera. Den hittillsanvända redovisningsmetoden antyder att regeringen velatförsköna verkligheten inför det svenska folket.I aktuellt penningvärde torde kostnaderna för denhittills beslutade omfattningen av vara 70miljarder kronor (delserie I och II). För bara ,, rapporterade Veckans affärer att JAS-notan lågpå , inklusive fördyringar på 12miljarder. Det senaste haveriet har självklart medförtytterligare fördyringar. Bara kostnaden för kraschen iaugusti 1993 beräknades av ÖB till 240 miljoner kronor.Risken för ytterligare kostnadsöverdrag förefalleravsevärt större än vad såväl kommissionen som regeringentror. Arbetet med att lösa problemen med styrsystemet kankomma att kosta stora pengar, speciellt som det är mycketosäkert om det säkra instabila system som eftersträvas är etttekniskt möjligt system. Nya incidenter och haverier kangivetvis inte uteslutas. Vid de då uppkomna fördyringarnaär det beställaren/staten som ställs inför nyaomförhandlingar och i praktiken ökade ekonomiskaåtaganden.Vänsterpartiets slutsatserMed anledning av betänkande drarregeringen i skrivelsen slutsatsen att JAS-programmet i alltväsentligt kan förväntas nå de mål som fastställts avstatsmakterna. Mot bakgrund av vad som anförts ovanställer sig ytterst tveksamt till detta. Detsäkerhetspolitiska läget, de ständigt ökade kostnaderna ochJAS-planets bristande säkerhet talar allt tillsammans för enavveckling av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av .