mot · GH02N286 · 1994-01-25 00:00:00 — Det finns goda möjligheter att bättre utnyttja den unikaträråvaran i norra . Ett regionalt isamverkan med näringslivet bör därför inrättas medsyfte att utveckla utnyttjandet av trä för att långsiktigtstärka regionens tillväxt- och konkurrenskraft.Den svenska skogsnäringen har haft godlönsamhet trots att de producerade varorna till stor del varitav bulkkaraktär. Den årliga nettoexporten har varit över 50miljarder kronor under en följd av år. hardock konkurrenskraften och lönsamheten försämrats.Orsaken är inte enbart den djupa lågkonjunkturen utanäven strukturella förändringar har haft stor betydelse.Dessutom har returfiber börjat i större utsträckning ersättafärsk fiber vid massa- och papperstillverkning. Industrierförläggs därför närmare befolkningstäta områden, dvs. Överkapacitet beträffande tillverkning avmassa och papper ger ytterligare prispress. Inomskogsnäringen har man mött den hotande konkurrensenmed i första hand rationaliseringsåtgärder.Vi står inför en ny situation där tillväxten vidaöverstiger den årliga avverkningsnivån. En situation där viinte behöver allt virke vi kan producera leder i ett första stegtill sjunkande virkespriser, i ett andra till att skogsbruketinom vissa områden helt upphör. Detta kommer naturligtvisatt slå hårdast mot de områden som har de längstatransportavstånden. Det betyder att situationen förskogsbruket mycket snart kan bli ogynnsam för stora delarav norra trots att råvaran är unik ur kvalitativsynpunkt. Effekterna av detta kan självfallet bli mycketallvarliga när det gäller sysselsättning, infrastruktur etc.Byggnads- och anläggningssektorn svarar för avbarrträförbrukningen i de flesta av länder.Substitution (plast, stål, aluminium, glas och betong)förekommer på många områden och utgör ett reellt hot motavsättningen av sågade trävaror. De vikandemarknadsandelarna för sågade trävaror beror bl.a. på:minskande kostnadsfördelar för trä i förhållande tillkonkurrerande materialökad betydelse av lågaunderhållskostnader vilket är en fördel för plast ochmetallerökad betydelse av att kunna leverera färdigakomponenter och/eller byggsystembristandemarknadsföring och produktutvecklingsjunkandekvalitet för sågade trävaror och träprodukter.Karaktäristiskt för träindustrin i norra är att dentill övervägande delen har låg förädlingsgrad och består avsmåföretag med små möjligheter att inhämta och omsättany kunskap. förefaller branschens möjligheter tillsatsning på FoU vara små trots att träindustrin har storekonomisk betydelse för regionen. Nämnda orsaker ärdärigenom svåra att åtgärda med enkla medel. Det krävsdärför en långsiktig kunskapssatsning för att skapakontinuerlig konkurrensförmåga.Denna kunskapssatsning berör i stor del dem som redanär sysselsatta. Detta blir kanske den viktigastekompetensinsatsen, eftersom var femte svensk ännuhar enbart grundskoleutbildning eller ännu kortareutbildning. Så stor andel som av de anställda i industrintillhör denna grupp. När det nu ställs krav påkvalitetsökningar i produktionen, införande av ny teknikoch ökade internationella kontakter innebär bristandeutbildning svårigheter för den enskilde lika väl som förverksamheten i stort.Kompetensutredningen och Produktivitetsdelegationenvisar tydligt hur viktigt det är för hela samhället, att enbetydande ökning sker av kompetensutvecklingen ute påarbetsplatserna. Det är även nödvändigt att detta kopplasihop med en förändrad arbetsorganisation, där arbete ochlärande går hand i hand. Undersökningar har visat att detframförallt är småföretagare och anställda i småföretag somfår allra minst personalutbildning.Med den höga kompetens somarbetsmarknadsutbildningen har i Norrlandslänen borde ensatsning göras som fick de norrländska företagen att framståsom föregångare i denna utveckling. Här är det av störstavikt att både arbetsgivare och arbetstagare tillsammans medutbildarna finner en praktisk hantering i genomförandet.På forskningssidan har en hög kompetens. IUmeå finns (), UmeåUniversitet med , och som SkogForsk och Träinformation. Detfinns således hög kompetens och avancerad utrustning inomsåväl grundläggande som tillämpade biologiska, fysikaliska,kemiska samt estetiska, ekonomiska och till viss deltekniska ämnen. SLU och har redanstartat ett forskningssamarbete som syftar till att bättreförstå det ekologiska samspelet i boreala skogar.Forskning inom ett antal tekniska ämnen (exempelvismaterial och bearbetningsteknik, anläggningsteknik,maskinteknik) finns vid som även har enavdelning för träteknik i . I finnsdessutom branschinstitutet att det finns hög kompetens och avanceradutrustning inom regionen är det mycket liten andel av FoU-resurserna som är inriktade mot träteknisk forskning ochträfiberforskning. Detta kan åtgärdas genomresursförstärkning och samverkan mellan olikaforskningsinstitutioner samt mellan näring och forskning.Därigenom kan man bilda ett nätverk som knyter ihop''produktion och produkt''. En sådan samverkan bordemöjliggöra utveckling av träutnyttjandet med bibehållandeav biologisk mångfald på både kort och lång sikt.En nätverkssatsning på långsiktigkompetensuppbyggnad i , och ärsålunda mycket viktig för regionens framtid men kräverresursförstärkning. Regeringen bör i ett första skedetillsätta en grupp med representanter från näring ochforskning inom regionen som utreder hur satsningen skallgöras. Utredningen bör också beakta möjligheterna tillnätverkssamarbete med högskolorna i ,och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att genomföra de förslag till forskningssatsningarinom träindustrin som anges i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetensutveckling i företageninom träindustrin.