mot · GH02N228 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrensmöjligheter för svensk varvsindustri försvann det mesta av svenskvarvsindustri. Cirka 15 000 varvsanställda förlorade sinaarbeten. Detta har betytt att betydande kompetens har gåttförlorad. kan vi skönja en ny situation. Fartygsflottanblir äldre, behovet av förnyelse och därmed nybyggnad avfartyg ökar. Den kapacitet som finns kvar inom svenskvarvsindustri och kan utvecklas utan störreinvesteringskostnader måste enligt vår uppfattning värnas iförsta hand. Detta kan som vi ser det göras på två sätt.Det ena är att komplettera med alternativ produktion.Satsningarna i infrastruktur betyder byggande av ett stortantal broar, många av dessa är byggda somstålkonstruktioner. Dock är det så att ett fyrtiotal av dessabroar blivit byggda av norska och finskaföretag. Det finns skäl att undersöka hur svenska företagkan medverka i de stora nödvändiga investeringar som nugörs i bl.a. vårt väg- och järnvägsnät.Det kan också ifrågasättas om det är riktigt att svenskastaten i olika former beställer produktion i andra länder, därdessa på olika sätt subventionerar sina företag men inte vivåra. Detta betyder att konkurrensen på lika villkoråsidosätts för svenska företag.Det andra sättet att rädda vår varvsindustri är attbehandla våra företag efter två grundläggande regler,nämligen konkurrens på lika villkor och en anpassning tillde förhållande som gäller för EU-länderna. När det gällersubsidier av fartygsproduktion så vore det, enligt vårmening, absolut bäst om EU:s länder och våra grannländerliksom vi kunde avskaffa sina subventioner. Då blev detkonkurrens på något så när lika villkor. är det emellertidså att såväl EU som och fattat beslut omfortsatta subventioner. har regler som ocksåinnebär viss subvention av dansk fartygsproduktion. Härföljer en faktaredovisning av subventioner vidfartygsproduktion i EU-länder och våra grannländer.Internationell betraktelse av subvention avfartygsproduktion (varvsstöd).1. -- Trots såväl OECD-finansieringsom mycket fördelaktig anpartsfinansiering med 15--19 %beräknat värde har de danska varven en otillfredsställandebeläggning.Många varv inklusive de två danska räknar med vissafriställningar. Från regeringens sida har åtgärder vidtagitsför att trygga varvsnäringens framtid.Folketinget har antagit ett nytt tvåårigt varvsstöd somgäller och som ger danska varv maximalastatsstöd på av ordervärdet. Det nuvarande varvsstödetförlängs och som något nytt införs en statsgarantiför av finansieringen. Resten kan finansieras genomOECD-lån (ränta) och statsstödda indexlån (4-6 %ränta).Danmark har höjt gränsen för indexlån från till45 % av ordervärdet medan gränsen för fortsattär . Varven kan låna av ordervärdet hosDanmarks Skibskreditfond. ställde bankerna uppmed den resterande garantin på , men där träder nustaten till.2. -- Subsidierna var tidigare totalt 11,4 %.Regeringen ville sänka nivån ett par procent, menefter att noggrant analyserat marknadssituationen höjdesvarvsstödet till . Trots denna höjning klagar norskvarvsindustri och vill förutom subsidier ha OECD-finansiering för att klara konkurrensläget. Av 31 varv är detendast 6 som har full sysselsättning . Regeringeni har aktualiserat en förändring av stödet men harsamtidigt förlängt nuvarande stödsystem.3. -- OECD-finansiering + subsidier9 %. Sysselsättningsläget vid de tyska varven är prekärt.Endast några få har haft full sysselsättning 1993. Tolv varvhar utnyttjandegrad. Åtskilliga varvplanerar korttidsarbete.4. har på grund av det akuta lägetbeslutat att ej sänka subsidienivån utan fryser den vid 9 %.Denna redovisning visar att måste göra något föratt bevara det som finns kvar av svensk varvsindustri.Situationen för de svenska varven är näst intill omöjlig. I ensituation med allt lägre fartygspriser och ytterligt pressademarginaler är ett varvsstöd av avgörande betydelse. Omman av något skäl inte vill införa regler som liknar EU:sfinns en annan om än sämre lösning. Fram till den 14januari 1993 gällde att svensk fartygsproduktionsubventionerades . Dessa regler borde kunnaförlängas som våra konkurrentländersubventionerar sin varvsindustri.När det gäller reglerna för exportkreditgarantier så ärdessa något märkliga. Annan exportverksamhet har klaraspelregler för detta, medan just fartygsexport inte ingår iregelsystemet. Detta bör undersökas för att ge sammaregler oavsett vilken form av produkt det gäller.Näringsministern har, enligt vad vi erfarit, visst intresse avatt likställa fartygsproduktion med övriga branscher vadgäller exportkrediter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att svenskvarvsindustri ges möjlighet att konkurrera på samma villkorsom våra grannländers,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svensk industri får chans attkonkurrera på lika villkor när det gäller byggande av t.ex.broar till svensk/nordisk infrastruktur för att bl.a. värna omsvenska arbetstillfällen,3. att hos regeringen begär en undersökning avexportkreditgarantier för fartyg.