mot · GH02A80 · 1994-05-05 00:00:00 — Fler kvinnor än män drabbasav dessa inskränkningar.Kvinnornas inträde på arbetsmarknaden ochmöjligheterna till egen försörjning är av grundläggandebetydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män.Regeringens förslag tillsammans med förslaget omvårdnadsbidrag är därför ett av de hårdaste angreppen imodern tid mot denna utveckling. Den lägre ersättningenkan också medföra lägre framtida pension.Ungdomar mister försäkringsskyddDe skärpta villkoren gör att alla nytillkommande påarbetsmarknaden kommer att få mycket svårare att fåersättning. Det gäller också människor som trots mångårigaförsök inte har lyckats skaffa sig riktigt fotfäste påarbetsmarknaden. Detta gäller i synnerhet för ungdomar.Ungdomar som studerar kommer att få svårare att fåersättning enligt regeringens förslag. Med hjälp avsommararbete och något extraarbete kan ungdomarna i dagfå ersättning direkt efter avslutade studier. De nyaavgiftsoch arbetsvillkoren minskar dessa möjligheter.Eftersom studiemedlen inte är avgiftspliktiga, kanstudietiden inte inräknas i avgiftsvillkoret.Oklara regeländringarRegeringen föreslår en rad olika regeländringar och enräcka övergångsbestämmelser. Lagförslagen har interemissbehandlats, ej heller granskats av Lagrådet. Enligtvår uppfattning är detta oacceptabelt. Därför är förslagenockså oklara, direkt felaktiga och synnerligen kompliceradeatt förstå. Uppenbarligen finns ingen ambition att dearbetslösa själva skall ha möjlighet att begripa de regler deskall omfattas av. Hänvisningar görs till och med till annanlagstiftning. Men alla de personer som skall tillämpareglerna kommer också att få svårigheter. Rättssäkerhetensätts i fara. I det följande redovisas några exempel på detta.10 § första stycket har en oklar innebörd. Är detramtiden eller arbetet som skall ha varit förlagt omedelbartföre arbetslöshetens inträde. I det första fallet måste manräkna det senast utförda arbetet som grund förarbetsvillkoret. I det senare fallet är det arbete som infallernär som helst som ligger förearbetslösheten.Detta får i sin tur betydelse för tolkningen av 20 § därdet anges hur dagsförtjänsten skall beräknas. I tredjestycket hänvisas till 10 §. Till begreppet förvärvsarbete i 10§ har inte knutits någon kvalitetsbestämning vad avser dessinnehåll, bara beträffande omfattningen. ''Sådantförvärvsarbete'' som sägs i 20 § tredje stycket torde därföravse förvärvsarbete i en tidsomfattning som sägs i 10 § punkt1 eller 2. Men då blir å andra sidan 20 § andra stycket punkt2 meningslös.Enligt 20 § fjärde stycket skall dagpenningen för densom deltar i beredskapsarbete bestämmas ''till belopp sommotsvarar inkomsten i beredskapsarbetet''. Inkomsten iberedskapsarbete följer avtal och är normalt högre ändagpenningen. Lagtextens klara regel motsägs av motivenpå sid 92, där det sägs att tidigare ersättning skall gälla. Vadgäller egentligen?Övergångsreglerna är i många fall oklara och leder tillegendomliga konsekvenser. Är det t.ex. meningen att densom blivit arbetslös före men då inte varit berättigadtill ersättning skall kunna få ersättning? Hur behandlastiden före ?Av övergångsreglerna framgår också att omprövning avdagsförtjänst skall göras enligt de nya reglerna.Detta kan innebära att två personer med sammaanställningsförhållanden får olika ersättning underarbetslösheten. Antag att två personer har envisstidsanställning som löper ut efter den 1juli med en dagsförtjänst på . Person 1 har enpågående ersättningsperiod med i dagpenning.Person 2 har aldrig fått ersättning. Person 1 uppfyller intekravet på ett allmänt arbetsvillkor för att få ersättningenomprövad (5x75). Person 2 får dagsförtjänst bedömd efterde nya reglerna och får i ersättning.AvgiftsvillkoretDet är oklart vilka motiv som finns för det av regeringenföreslagna avgiftsvillkoret. Förankringen påarbetsmarknaden bekräftas ju genom arbetsvillkoret. Omnågon, i undantagsfall, har arbetat i sådan omfattning attarbets- men inte avgiftsvillkoret uppfylls borde hon ellerhan ändå kunna tillerkännas ersättning. Det följer av detföreslagna systemets konstruktion att det ändå blir fråga omlägsta dagpenning dvs. samma belopp som grundbeloppetsom hon eller han ändå skulle vara berättigad till.Den enda funktion avgiftsvillkoret tycks ha är attförhindra ungdomar att bli ersättningsberättigade och attytterligare byråkratisera handläggningen av ärendena.Det är viktigt att slå fast att avgiftsvillkoret blir ett heltnytt villkor som måste prövas varje gång en arbetslös på nyttprövas för ersättning. Det nuvarande medlemsvillkoretprövas däremot bara när man första gången söker ersättningi en a-kassa.Det innebär att byråkratin kommer att öka kraftigt.Arbetsvillkoret styrks som regel av ett arbetsgivarintygrörande den sista anställningen. Men för att styrkaavgiftsvillkoret kan det bli nödvändigt att samla intyg frånarbetsgivare och försäkringskassa m.m. tillbaka.Det räcker ofta inte att bara gå . Genommöjligheterna till överhoppningsbar tid kommeravgiftsvillkoret efter hand att bli mycket svårt att styrka ochkontrollera. Konstruktionen är krånglig och skapar ökadbyråkrati.Det är inte heller säkert att situationen vidarbetslöshetens inträde definitivt bestämmer om man ärberättigad till inkomstrelaterad ersättning. Inget hindrar attden arbetslöse först uppbär KAS eller är sjukskriven ochsedan, genom att klara avgiftsvillkoret, blir berättigad tillinkomstrelaterad ersättning.Avgiftsvillkoret skall vara detsamma för anställda ochföretagare. Från företagarkassor har framförts att mångaföretagare, vars arbetslöshet normalt föregås av flera årmed små och sjunkande inkomster, kommer att ha svårt attklara avgiftsvillkoret.Intjänandetiden för avgiftsvillkoret periodiseras perbeskattningsår vilket också kommer att ställa till krångeloch utfallet kan bli synnerligen orättvist. Den som råkarfördela sin avgiftstid väl över beskattningsåret kan få rätt tillersättning genom kortare avgiftstid än den som har sinavgiftstid oförmånligt fördelad. Konstruktionen ärskräddarsydd för att skapa slumpmässiga orättvisor. Av tvåpersoner kan den som betalt mest i avgift visa sig inte klaraavgiftsvillkoret.Ett exempelAnders och Per studerar vid högskolan. en sommar och tjänar . Han klarar inte avgiftsvillkoret. Per arbetar enmånad och under året.Han tjänar . Per klarar avgiftsvillkoret.Arbetsvillkor -- det blir svårare att få ersättningRegeringens förslag innebär att arbetsvillkoret iALF-lagen utformas i överensstämmelse med det i KAS-lagen. Den arbetslöse skall under en ramtid av tolvkalendermånader före arbetslösheten ha arbetat femmånader, där endast hänsyn tas då arbetetutförts , allmänt villkor.Beredskapsarbete räknas ej.Ett alternativt allmänt villkor omfattar minst 65timmar . Det alternativavillkoret medför att man kvalificerar sig för ersättning medkortare arbetstid än vad som krävs för att få medlemskap ien kassa.Ett särskilt arbetsvillkor med s.k. jämställd tid(t.ex. arbetsmarknadsutbildning, ALU ellerungdomspraktik) kan uppfyllas under eller efter enersättningsperiod grundad på ett allmänt villkor. Däremotkan man inte få en första ersättningsperiod på detta villkor.Det bör noteras att enligt regeringens lagförslag (9 § ilagen om KAS) kan den som uppbär KAS bara få eninkomstrelaterad ersättning om han klarar ett allmäntarbetsvillkor. Det betyder att den som till någon delstuderat, deltagit i ungdomspraktik eller liknande åtgärderinte får någon högre ersättning än de får i dag.Uppdelningen i ett allmänt och ett särskilt villkor medolika följder för den arbetslöse leder till nya bedömningaroch mer byråkrati hos a-kassorna. Det blir nödvändigt attför varje arbetslös klassificera vilket av de två villkoren somvederbörande tjänat in. Det innebär också att alla nuaktuella fall, cirka 800 000, måste klassificeras.Förslaget om nytt arbetsvillkor innebär en skärpning iförhållande till gällande regler. gäller att manskall ha arbetat minst fördelade under minst fyramånader. I båda fallen är ramtiden 12 månader förearbetslöshetens början.I den praktiska tillämpningen innebär dagens regler letar reda . De kan sedanvara fördelade hur som helst, bara de berör fyra månader.Men det kan räcka att det finns under den fjärdemånaden.Problemen med regeringens förslag är följande.1. Det betyder att färre kommeratt kunna kvalificera sig för ersättning. Det berör inte såmycket dem som har haft ett fast arbete, utan mer dem somförsöker få fotfäste på arbetsmarknaden och dem sombehöver kvalificera sig för en ny period i samband medarbetslöshet. Det är helt klart att detta kommer att innebäraatt alla nytillkommande på arbetsmarknaden, oftaungdomar, kommer att få mycket svårare att få ersättning.Detsamma gäller dem som trots mångåriga försök inte harett riktigt fotfäste på arbetsmarknaden och som går från etttillfälligt jobb till ett annat. Det är ofta kvinnor ochsäsonganställda samt människor i glesbygd. Grupper medspeciella arbetsformer, som t.ex. kulturarbetare, sjömän,lärarvikarier m.fl. kommer att få mycket svårt att klaradessa villkor. Dessa personer kommer ofta att bli utan bådearbete och ersättning med regeringens politik och förslag.2. Arbetsvillkoret får också en sådan teknisk utformningatt det kan slå mycket orättvist. Nuvarande regler innebäratt man skall ha arbetat minst (minst )fördelade . Regeringens förslag innebäratt man måste ha arbetat minst fördelade medminst på envar av . Det kommer attinnebära, om man ser till hela ramtiden, att en arbetstagareinte kvalificerar sig för ersättning trots att han arbetat flertimmar än en annan arbetstagare som kvalificerat sig förersättning.ExempelAstrid och börjar var sitt vikariat (per dag) ijanuari på ett sjukhus. sombörjade arbeta än är sjuk , mentrots detta arbetar de lika många timmar och dagar. Mednuvarande regler klarar båda att kvalificera sig för en nyersättningsperiod. Med regeringens förslag gör bara Astriddet, trots att båda har arbetat lika många timmar och dagar.Så här många dagar och timmar har de arbetat.Månad123456TotaltAstrid 1015152015 c175 dagar ()c0Lotta 2151520158c175 dagar ()c0Även om hade arbetat full tid 2till 5 skulle hon inte ha tjänat in en ny period. Detta ärproblemet med månadsregeln. Den övergavs på grund av dessa konsekvenser.3. Arbetsvillkorets utformning får också betydelse förersättningens storlek genom fastställande avnormalarbetstid. Med den utformning som regeringen givitförslaget kommer man att leta bakåt tills man hittat femmånader som uppfyller arbetsvillkorets krav om arbetadtid.Fastställande av normalarbetstidRegeringens förslag är att beräkningen avnormalarbetstid ändras. Den arbetstid är avgörande somden försäkrade hade i det arbete som låg till grund förarbetsvillkorets uppfyllande. En följd därav är också att dendagsförtjänst som arbetstagaren hade under den tiden avgörarbetslöshetsersättningens storlek.Enligt nuvarande regler fastställsnormalarbetstiden efter den arbetstid som var normal förden försäkrade innan han blev arbetslös. Den förtjänst manhade då blir avgörande. I praktiken är det i flertalet fallinget problem att fastställa vad som är normalt, eftersomarbetstid och inkomst inte varierat . För densom haft många arbeten med varierande arbetstid ochinkomst måste dock en beräkning ske. I praxis innebär detatt man då ser till de tre bästa månaderna under vilka man arbetat mest bestämmerarbetstidens omfattning och därmed också ersättningensstorlek. Om man under arbetslösheten kvalificerar sig fören ny period, ligger den ursprungliga ersättningen fast närman påbörjar denna nya period. Man följer principen attsöka efter normal inkomst och den ligger då innanarbetslösheten ursprungligen började.Problemen med regeringens förslag är följande.1. Man får en mycket strikt beräkning av arbetstiden ochdärmed ersättningens storlek när den försäkrade först blirarbetslös. De som arbetade mycket just innanarbetslösheten har fördel av detta. Det vanliga är emellertidatt man tvingas minska sin arbetstid, ta tillfälliga jobb etc.innan man blir arbetslös. Man minskar ofta både lön ocharbetstid.Samma förhållande gäller för en företagare varsverksamhet går sämre och sämre vilket medför attinkomsterna blir lägre och lägre.Med regeringens förslag kommer benägenheten att sökabl.a. tillfälliga arbeten att minska. Det kan vara bättre ''attvänta'' på arbetsmarknadsutbildning eller ALU.2. Men de nya reglerna påverkar också ersättningensstorlek för heltidsarbetande. Det blir inkomsten under desenaste fem månaderna före arbetslösheten som bliravgörande, även om man tjänat mer tidigare underramtiden.ExempelErik tjänar i sitt arbete där han arbetat . Han tvingas sluta, men får genast ett tillfälligtvikariat . Där är lönen dock bara itimmen. Sedan blir han arbetslös. Med regeringens förslag kommer den attbasera sig på ett lägre underlag och blir klart lägre än i dag.3. Förslaget får också synnerligen stora konsekvenser förden som blivit arbetslös och som sedan upparbetar en nyperiod. Den som tjänar in en ny period får behålla sintidigare nivå på arbetslöshetsersättning när han går från denförsta perioden till den andra. Med regeringens förslag ärdet arbetstiden och förtjänsten under den nyakvalifikationsperioden som bestämmerarbetslöshetsersättningens storlek i den andra perioden.Den som under arbetslösheten accepterar ett sämre betalttillfälligt arbete eller ett arbete med kortare arbetstid kanalltså påräkna att få sin ersättning sänkt i motsvarande mån.Med regeringens förslag följer helt naturligt attbenägenheten att acceptera bl.a. tillfälliga arbeten minskar.Det kan vara bättre att ''vänta på''arbetsmarknadsutbildning eller ALU. Alla som har''fast'' deltidsarbete och ''fyllnadsstämplar'' kommer inte attfå någon ersättning alls.Den som under arbetslösheten tar ett deltidsarbete ochbehåller detta förbi utförsäkringstillfället kommer attåsättas en normalarbetstid som motsvarar tiden ideltidsarbetet. Ingen arbetslös tid finns att ersätta. Det bliren faktisk utförsäkring . Detta leder till enutförsäkring av omkring 1 500 personer per månad.Det blir en mycket besvärlig uppgift förarbetsförmedlingarna att anvisa en arbetslös till en åtgärdsom man vet kommer att föranleda kraftigt sänktaersättningsnivåer eller helt förloradersättningsrätt.Regeringens förslag innebär mycket slumpmässiga ochnegativa verkningar vid bestämmande av normalarbetstidoch dagpenning.ExempelA. har arbetat heltid när hon blir arbetslös. Efter entid tog hon ett deltidsjobb på och börjarfyllnadsstämpla. ''Det är bättre än inget alls''. Sedan stämplar hon på heltidigen. stämplar hon ut sin period. Hon hardock tjänat in en ny period genom sitt deltidsarbete. Mednuvarande regler får hon samma ersättning som tidigare.Med regeringens förslag får hon sin ersättning baserad på80 % av sin deltidslön.B. har också arbetat heltid när hon blir arbetslös.Hon tog ett deltidsarbete på ochfyllnadsstämplar. har hon stämplat ut sina 300dagar. Hon har genom sitt deltidsarbete, som hon har kvar,tjänat in en ny period. Med nuvarande regler får honfortsätta fyllnadsstämpla. Med regeringens förslag får honingen ersättning alls.C. Han tjänade ochfår sin ersättning baserad på den inkomsten. Sommaren1993 blir han erbjuden ett jobb för itimmen. ''Bättre än ingenting'', säger och tar jobbet.I januari 1994 har han stämplat ut sina . Han hartjänat in en ny period. Med nuvarande regler får hanbehålla sin ersättning. Går regeringens förslag igenombaseras den nya ersättningen på lönen . minskar således den inkomst han ska levapå från till . Hans månadsinkomst harsjunkit från till 8 500 kr.Regeringens förslag motverkar arbetslinjen och det blirkommunernas socialbudgetar som får försörja alla de sominte kan få sin försörjning tryggad från försäkringen.Det är dock ett problem att vissa som''fyllnadsmarkerar'' kan göra det för evigt. Det måste mankomma till rätta med. Vi har tidigare redovisat hur manskall begränsa denna rätt.UtförsäkringRegeringens förslag kommer att leda till attutförsäkringarna ökar. Det blir kommunerna som viasocialbidragen får försörja de arbetslösa. Kvar står detfaktum att tiotusentals arbetslösa om kommer attutförsäkras.I regeringens tidigare proposition angavs att dearbetslösa skulle utförsäkras efter 300 plus . Såsent som i budgetpropositionen framhävdes fördelarna medett sådant förslag. Det skulle ge incitament för de arbetslösaatt skaffa sig arbete. En onekligen cynisk kommentar medtanke på att över 600 000 människor söker ordinarie arbeten. I februari1994 fanns enligt AMS statistik 324 133 öppet arbetslösa, men endast 28 377 lediga platser.Det förtjänar att påpekas att samma regler som intebedöms ge tillräckliga incitament för de arbetslösa att sökaarbete tidigare faktiskt fungerat bra.Vi anser att det är mycket viktigt att ställa krav på denarbetslösa och att arbetsvilligheten måste prövas. Men attsom regeringen införa en stupstock i försäkringen -- isynnerhet i en situation med en omfattandelångtidsarbetslöshet -- leder bara till att kommunernadrabbas av en socialbidragsbomb när tiden rinner ut.I det senaste förslaget från regeringen har man förlängtstubintråden på socialbidragsbomben . allmänt arbetsvillkor skall ge den arbetslösedagpenning . Därefter kan man med ett s.k.särskilt arbetsvillkor få tillgodoräkna sig tid i t.ex.arbetsmarknadsutbildning och ungdomspraktik och fåytterligare . Därefter utförsäkras man.Ersättningsperioderna sägs alltså i det nya systemet bli300 (450) + om den andra perioden bygger på ettsärskilt villkor. Detta är bara sant i det ytterligt fåtal fall dåman fått ut och därefterkommer i en åtgärd som ger det nya arbetsvillkoret. Denandra perioden beräknas nämligen ha börjat den förstaersatta dagen efter att arbetsvillkoret har uppfyllts. Densom tjänar in den andra perioden efter att ha stämplat 100dagar i den första kommer att få ersättning under totalthögst (300 + 100(300-200).Detta kan innebära att den som är harförbrukat hela sin andra ersättningsperiod redan innan denbörjar.Exempel: Arbetslös 55-åring får ut i sinersättningsperiod. Därefter kommer han i en åtgärd somger honom ett särskilt villkor. Efter åtgärden är han återarbetslös och får sina återstående i period ett.Han har uppfyllt ett särskilt villkor och tillerkänns 300ersättningsdagar. Den nya perioden beräknas från dagenefter att det nya villkoret uppfyllts. Därefter har han redanförbrukat och skulle egentligen vara ''skyldig''kassan . Faktisk utförsäkring efter 450dagar.Sättet att beräkna ersättningsperioder kom till under ettskede då man faktiskt inte räknade med att någon skulle bliutförsäkrad och i varje fall inte få ersättning efter varandra. Med det föreslagna systemet ochmed bara två på varandra följande perioder får detförödande konsekvenser. För att kunna uppskatta hurmånga som snabbt utförsäkras med den nya regeln krävs kan ta fram uppgifter om hur många som uppbärersättning för sin tredje period och om någon av periodernahelt eller delvis bygger på vad som är jämställd tid.I konsekvens med åtstramningen i övrigt föreslårregeringen också en skärpning av reglerna för omprövning(uppräkning) av dagsförtjänst och normalarbetstid. F.n.kan sådan uppräkning göras om man haft ettsammanhängande avbrott i ersättningsperioden på grund avarbete, arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktadrehabilitering med statligt utbildningsbidrag och därvid hafthögre inkomst än tidigare . Med deföreslagna reglerna faller detta. Arbetsmarknadsutbildningoch rehabilitering kan bara ligga till grund för ett särskiltvillkor och kan inte ligga till grund för omprövning. För attett arbete skall kvalificera för uppräkning måste det enligtförslaget ha pågått så att det motsvarar någotallmänt arbetsvillkor 5 x eller 10 x 65 timmar.Det lönar sig således att vara passiv och försöka skjutafram åtgärden i tiden.Vad skall hända med de utförsäkrade? Det vet interegeringen. Man fattar beslut om att införa en snabbutförsäkring, men vet inte vad den arbetslöse då skalldrabbas av. Saken skall utredas förklarar regeringen iförhoppningen att lugna landets arbetslösa och landetskommuner. Det är en bakvänd ordning. Denlångtidsarbetslöse kastas ut i det okända med en vagförsäkran om att landningen kommer att blimjuk.I några besynnerliga och dunkla meningar talarregeringen om att den utförsäkrade skall bli föremål förintensifierade åtgärder ''för att påskynda återgången tillreguljärt arbete''. Det är svårt att förstå varför man inte påen gång sätter in dessa effektiva åtgärder om de nu finns.Varför vänta tills den arbetslöse blir utförsäkrad?Detta är naturligtvis också vilseledande retorik.Utförsäkringen kommer att leda till en socialbidragsbomb,vars verkan kommer att vara mest förödande för regionermed låg sysselsättning och hög långtidsarbetslöshet.Skogslänen kommer att drabbas hårt.Det går inte att säga hur många personer det blirfråga om. Men ett riktmärke kan vara att se hur mångapersoner som går från åtgärd till arbetslöshet. Det rörsig om 190 000 personer. Av dessa kommer bara de som får ettarbete att kunna kvalificera sig för en ny period. Restenkommer att utförsäkras eller med andra ord stötas ut ursystemet.Försämringar för företagareTrots fagert tal om motsatsen presenterar inte regeringennågon lösning för företagarna, tvärtom.Företagarna kommer att få svårt att klaraavgiftsvillkoret, eftersom de ofta har små eller ingainkomster perioden innan arbetslösheten inträder.Tidigare har dagpenningen för företagare beräknatsutifrån det bästa av . Ett sådantförfarande blir inte möjligt , vilket leder till minskadersättning.Godtycke, krångel och byråkratiFör den som tycker att godtycke och slumpen skallbestämma om någon skall få ersättning är regeringensförslag en fröjd att läsa. Likaså är propositionen briljant förden som tycker att byråkrati, administration, krångel ochfler statligt anställda administratörer är något som Sverigeskall satsa på. Propositionen är nämligen full av förslag somfår dessa konsekvenser. Propositionen kommer också attuppskattas av dem som tycker att samma statliga myndighetskall vara såväl polis, åklagare som domare. Det är ju denrollen AMS får. skall AMS kontrollera och geanvisningar till sina värsta konkurrenter. AMS skall t.o.m.bestämma hur de privata a-kassornas blanketter skall se ut.Varför inte inrätta ett blankettverk på en gång?Godtycke uppstår som redovisats tidigare när man skallfastställa avgiftsvillkor. En person som tjänat mycket merän en annan kan nekas ersättning. Godtycke uppstår närman skall fastställa arbetsvillkor. En person som arbetatmer än en annan kan nekasersättning. Godtycke uppstår när arbetsförmedlaren skallanvisa någon till ett tillfälligt arbete, som han vet kommeratt leda till lägre ersättning när arbetet upphör.Krångel blir det när man inför nya villkor, när man måstegranska alla nu aktuella fall, när man måste göraundersökningar långt tillbaka i tiden, när månadsvisa intygblir viktiga för ersättningen, när en arbetslös kan bytautbetalare , när nyafuskmöjligheter skall täppas till genom korsvisa kontroller.Krångel blir det när tre olika system skall administrerassamtidigt; det nuvarande systemet, ett tillfälligt systemenligt de invecklade övergångsreglerna och det nyasystemet.Krångel leder till mer byråkrati. Det i sin tur leder tillfler administratörer. Det blir naturligtvis fler sådana istatens tjänst, när man bryter sönder väl fungerande privatasystem för att överföra dem till staten. Blir denobligatoriska bilförsäkringen regeringens nästa objekt förstatlig ''konkurrens''?Ett dyrt förslag?Trots alla trumpetstötar om en försäkring som omfattaralla konstaterar regeringen helt frankt i propositionen attsammantaget torde ''andelen arbetslösa som helt saknarkontantstöd minska marginellt.'' har regeringenframhållit det som helt oacceptabelt att av dearbetslösa inte får någon ersättning. En grupp som hittillsinte fått inkomstrelaterad ersättning, därför att de inte varitberedda att betala för det, skall enligt regeringen nu bytasmot en grupp som tidigare betalt en frivillig avgift och fåttersättning, men som inte klarar villkoren.Innan de nya och hårdare reglerna slår igenom kommerfler att få ersättning.