ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub648 · 1994-01-25 00:00:00 — Människor har sökt sig bort från elände, misäroch förtryck. Människan är i ett historiskt perspektiv envandrande varelse. Skillnaden ligger egentligen endasti att trakter långt bort är nära tack vare moderninformationsteknologi och moderna kommunikationer.1951 års Genèvekonvention om flyktingars ställningtillkom för att reglera flyktingströmmarna från detkommunistiska väldet i öst. utgör en värdefull grund för världssamfundets skydd förmänniskor som flyr förtryck och övergrepp. visardet sig alltmer tydligt att också tillkomi ett visst historiskt skede. Inte minst kriget i det fornaJugoslavien har visat på dess begränsningar. Sverigebedriver internationellt ett arbete för att komplettera deinternationella instrumenten till skydd för flyktingar.Sedan början av 80-talet har ett antal europeiska staterhelt unilateralt sökt anpassa flyktingrätten till nationellaförhållanden. Följden har blivit en mycket varierandepraxis även när det gäller tillämpningen avGenèvekonventionen. Den har i flera fall blivit av merinrikespolitisk än rättslig karaktär. FNsflyktingkommissarie har till uppgift att övervakaGenèvekonventionens tillämpning. Några möjligheter attåstadkomma rättelse annat än genom påpekanden saknasav naturliga skäl.Knappast några människor är så utsatta och såutlämnade som de som söker asyl undan förtryck ochövergrepp. Det har inte primärt medasylprövningsmyndigheterna att göra utan med denasylsökandes personliga situation med allt det som liggerbakom och oron . Det gör kraven pårättssäkra asylprövningssystem än högre. I ärasylprövningen mer av förvaltningsrättslig än strikt juridiskkaraktär, vilket har sina för- och nackdelar.Flyktingrätten är utsatt för stora påfrestningar. Den ärockså på många håll i världen utsatt för opinionstryck, sombygger på okunnighet och rädsla för det okända. De stateroch myndigheter som har att tillämpa flyktingrätten är intebara en potentiell skyddsgivare utan också en part i målet.Mycket talar för att flyktingrätten kommer att utsättas förytterligare påfrestningar framöver. Den europeiskaintegrationen kommer också att tvinga fram enharmonisering av tillämpningen av flyktingrätten.Mot bakgrund av ovanstående skulle det vara av stortvärde om en professur i flyktingrätt kunde inrättas i Sverige.Det skulle utgöra ett viktigt bidrag till att forma denframtida flyktingrätten, såväl i vårt land sominternationellt. En professur skulle bidra till ett merlångsiktigt och principiellt mer hållbart utvecklingsarbetekring flyktingrätten. Uppgiften skulle naturligtvis ocksåkunna ingå i en professur med mer allmän inriktning påmänskliga rättigheter.Regeringen bör föreslå inrättandet i samband medkommande forskningsproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en professur iflyktingrätt i samband med kommandeforskningsproposition.
mot · GH02Ub649 · 1994-01-25 00:00:00 — Det stora rekryteringsbehovet av grundskollärare för dehögre stadierna har redovisats av länsochskolmyndigheter i regionen, och Västernorrlandslän. Högskolan har gjort flera framställningarom att få behörighet och resurser att startagrundskollärarutbildning för årskurserna 4 -- 9.Statsmakterna har emellertid hävdat att högskolan inteskulle ha tillräcklig kompetensbredd inom humaniora ochbiologi för att kunna stödja förslaget.Högskolan i /, som är den del avMitthögskolan som har det samlade regionala ansvaret förlärarutbildningen, har utvecklats avsevärt under senare år.Verksamheten har mer än fördubblats . Forskningen har vuxit avsevärt mer under sammaperiod. Ett humanistiskt program har etablerats med bas ihistoria och språk. Inom dessa områden har högskolananställt flera disputerade lektorer. Likaså har en meravancerad vetenskaplig miljö byggts upp inombiologiområdet, där högskolan hartvå disputerade lektorer. Området kommer att fördjupasmed inriktning mot miljökunskap.Mitthögskolan har också efter särskild prövninggodkänts som behörig att ge den nya magisterexamen.Därmed har visat att man håller envetenskaplig nivå som överstiger kraven förgrundskollärarutbildning inom flera i sammanhangetväsentliga områden. Disputerade lärare finns inomsamtliga kärnområden för grundskollärarutbildning. Dentill grundskollärarutbildningen relateradekompetensuppbyggnaden som gjorts vidHögskolan i /har skett i dialog medregeringskansliet. Trots detta har högskolans framställningom att starta denna utbildning inte hörsammats.Denna åtgärd från regeringens sida ger anledning till oroi den mittsvenska regionen. En ytterligare fördröjning avinrättande av grundskollärarutbildning, årskurserna 4--9,leder till en fortsatt försvårad lärarsituation i regionensskolväsende.Den region som har primärt ansvar förvad avser lärarutbildning omfattar i första hand Jämtlandsoch samt norra . EfterStockholms län är den väntade lärarbristen störst i landet idenna region. Exempelvis kommer enligt SCB:sberäkningar av regionens lärarkår inomnaturorienterande ämnen på högstadet att behöva ersättastill 1995.En satsning på grundskollärarutbildning, åk 4--9, vidMitthögskolan måste ses som central både regional ochnationell angelägenhet. Den mittsvenska regionen ärföremål för en djupgående samhällsstrukturell förändring.Insatser på utbildningens område betraktas genomgåendeav politiker, samhällsplanerare och näringslivetsföreträdare som mest angelägna bland alla åtgärder somkan göras. Att stabilisera skolväsendet måste då ses somden grundläggande åtgärden.Erfarenheten har visat att möjligheten att rekryteralärare är beroende av närhet till utbildningsinstitutioner förlärare. Därför är det lätt att inse varför både region ochhögskola är angelägna att få igånggrundskollärarutbildning. En fortsatt fördröjning bedömsdessutom få besvärande negativa konsekvenser.Mot denna bakgrund föreslås attgrundskollärarutbildning för årskurserna 4--9 startas vidMitthögskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avgrundskollärarutbildning för årskurserna 4 -- 9 tillMitthögskolan.
mot · GH02Ub651 · 1994-01-25 00:00:00 — I bostadsbyggandet och dess planering av rummetomkring de enskilda människorna och deras familjer avgörsen väsentlig del av samhällsbyggnaden. I bostädernaslokalisering i förhållande till arbetsplatser och andramänniskor avgörs kvalitén av samhällets ställningstagandenför livets existentiella frågor.All planering är för framtiden och därmed betydelsfullför samhällets utveckling. Byggandet av vårt livsrum verkarpå mycket lång sikt och kan visa sig hämmande ellerunderlättande för en positiv utveckling av livsbetingelserna.Arkitektur är i första hand förpliktad till att förädla denmekanisk-tekniska aspekten byggandet styrs av med enformgivning som främjar människornas längtan efterpersonlig utveckling. Boende och arbete samt den socialakommunikationen människor emellan är centralalivsyttranden.All planering kan av de flesta människor förstvärdesättas när det byggda är realitet. Fram till dess litarman på de planerandes kunskap och omsorg om detomistliga behovet att tillskriva byggandet stor betydelse förvår kulturella utveckling.Nu kan vi vid tillbakablickande seatt bostads- och stadsplanering minskat i arkitektonisk ochkulturell kvalité. Alltför många bostadsområden upplevs avalltför många medborgare som oinspirerande genom sinavsaknad av mänskliga kvalitéer. Detta tvingar framkompletterande arbeten i syfte att uppnå vad vi bordesträvat efter från första början och till mångdubbelt högrekostnader.Arkitekterna har en central roll i byggandet ochsamhällsplaneringen. Det är en yrkesgrupp som har ett stortsocialt och kulturellt ansvar. Arkitekternas ansvar förutvecklingen i boendet har lett till att många ifrågasätter omarkitekterna har den utbildning och bakgrund som krävs föratt värna de kulturella värdena i den tekniskt mekaniska,dvs. den industrialiserade byggnadsverksamheten. Dettorde stå klart att arkitektutbildningen i alltför hög grad ärinriktad på det tekniskt-mekaniska och alltför lite gerträning i gestaltandet av hus. En konstnärlig och filosofiskinriktning av utbildningen saknas. I många andra länder ärockså arkitektutbildningen knuten till konsthögskolornamedan den i har anknytning till de tekniskahögskolorna. Det finns mot denna bakgrund anledning attgöra en översyn av arkitektutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avarkitektutbildningen.
mot · GH02Ub652 · 1994-01-25 00:00:00 — Införandet av samvetsklausul i utbildningar Frågan om samvetsklausul i utbildningar haraktualiserats och regeringen har tillsatt en utredning.Genom den vill man få belyst de konsekvenser som ensådan klausul skulle innebära. Jag anser att ensamvetsklausul ej bör förekomma vare sig i vårdensutbildningar eller i vårdens yrkesutövning eller i andrautbildningar. Det är angeläget att tar principiellställning och ger sin mening tillkänna.När man debatterar samvetsklausulen inom vårdenglömmer man bort patienterna. Min grundinställning är attvarje människa som söker hälso- och sjukvård skall varasäker på att få den vård och behandling som tillståndetkräver. Hon eller han skall vara garanterad att blibehandlad av personal som är utbildad och kompetent attsköta uppgiften. Hon skall känna sig förvissad om attpersonalen handlar enligt vetenskap och beprövaderfarenhet och de lagar som finns. Det kan låta sympatisktatt studerande och yrkesutövare kan välja bort avsnitt somderas etiska medvetenhet och deras samveten inteaccepterar. Men jag tycker att man då bortser från att deutbildas till serviceyrken. De är till för att ge andramänniskor behandling, omvårdnad, trygghet ellersyndaförlåtelse. Jag har funderat mycket på vad ensamvetsklausul skulle innebära för t.ex. en vårdstuderandeoch en teologistuderande.Jo, att vissa moment i undervisningen som studenten avetiska skäl inte kan ta till sig får han/hon utebli från. Detgäller inte bara abort- och preventivmedelsundervisning fören barnmorska. T.ex. kan en medlem av Jehovas vittneutebli från de delar av undervisningen som handlar omblodtransfusion. Vissa skulle alltså ha vårdyrkesutbildningutan att ha kunskaper och praktiska färdigheter om vitaladelar av vården.Inom teologisk fakultet ges grunderna till enprästutbildning. är ett serviceyrke. Präster kan ge ochska ge stöd, trygghet och tröst men också syndaförlåtelse tillmedborgare. Det är ju ingen hemlighet att det fortfarandefinns unga män som tänker bli präster men vars samveteninte kan acceptera att även kvinnor blir det. Finns ensamvetsklausul kommer den att användas för attslippa undervisas tillsammans med kvinnor. Vad betyder detför prästens trovärdighet när han i sin yrkesutövning ska gestöd, trygghet och syndaförlåtelse till kvinnor.Jag har respekt för människors samveten men krävermotsvarande respekt för den medborgare som behöver t.ex.en barnmorskas tjänster. En barnmorska får inte göra sigsjälv till huvudperson i vårdsituationen. De som söker vårdska komma i första hand. Han eller hon måste vara säkerpå att få den hjälp som befintlig kunskap och våra lagar gerrätt till. Därför är jag emot en samvetsklausul i utbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en samvetsklausul inte börinföras.
mot · GH02Ub653 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskning om etik i politiken Forskarna drar pågrundval av de resultat de fått fram i 1991 årsvalundersökning slutsatsen att misstron och cynismengentemot partier och politiker har vuxit i stort settkontinuerligt bland svenska väljare . Också andra undersökningar visar attallmänhetens förtroende för politiker är lågt jämfört medmånga andra grupper i samhället.Det här är en allvarlig utveckling och ett hot mot vårdemokrati. Vilka orsakerna till misstron är vet vi inte medsäkerhet. års affärer och ouppfyllda vallöften kansannolikt ha bidragit.I det här sammanhanget har frågan om vilka etiska kravsom kan ställas på politiken aktualiserats. I finnssedan hösten 1991 en informell grupp riksdagsledamöterfrån samtliga riksdagspartier som intresserat sig för frågorom etiken i politiken. Vi ingår i denna grupp och har ordnatflera seminarier i ämnet och tillsammans medKommunikationsvetenskapligt centrum i givit uten tidning kallad Etik i politiken.Vid det senaste seminariet presenteradenågra olika forskare tankar kring frågan etik i politiken. Detblev uppenbart att det finns ett stort behov av forskningkring frågan etiken i politiken, hur politiker agerar i olikasituationer och hur de samspelar med t.ex. medier. I USAfinns ett par universitet med enheter som bedriver forskningi dessa frågor. Vi anser att det också i borde byggasupp en sådan forskningsenhet. En möjlig lokalisering skullevara i som anmält intresse för att fåetablera ett sådant forskningscentrum. Där pågår forskningbland annat inom området politiskjournalistik/statsvetenskap som knyter an till frågorna ometik i politiken.Vi anser att regeringen inför nästa forskningspolitiskaproposition bör beakta detta forskningsbehov och avdelaresurser för sådan forskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en enhet för forskning om etik ipolitiken.
mot · GH02Ub657 · 1994-01-25 00:00:00 — I högskolelagen fastslås att i grundläggandehögskoleutbildning ingår även fortbildning ochvidareutbildning. I det nya ersättningssystemet från statentill högskolan ingår två komponenter, dels studentpeng ochdels ersättning för helårsprestationer. Den senaremaximeras lättast med unga, heltidsstuderande studenterpå högskoleorten. Här uppstår en konflikt mellan attutanför högskoleorten anordna fortbildning ellervidareutbildning för yrkesverksamma, äldre studerande ochatt satsa på grundutbildning för ungdomar vid självahögskolan.De nya högskolorna har betytt mycket för den ort där delokaliserats, men det är också viktigt att man fårspridningseffekter i regionen runt om högskoleorten. Detfinns vita fält där utbudet på högskoleutbildning är litet ellersaknas helt. Ett sådant exempel är norra län, där ettuniversitet och tre högskolor alla ligger på ett avstånd sommotsvarar 1,5--2 timmars restid med bil. Denna del av länethar stora strukturella problem med hög arbetslöshet.Dessutom är utbildningsnivån i norra länsdelen klart lägreän i övriga länet. län som helhet ligger i sin turunder riksgenomsnittet. Det finns alltså ett stortkompetenshöjningsbehov i länet och speciellt i norra delen.Distansutbildning är en alltmer aktuell möjlighet, menlöser inte alla problem. Regioner med liten tradition vadgäller högskoleutbildning måste kunna ha möjlighet till ettlokalt kursutbud, gärna i samarbete med grannkommuner isamma situation.En lösning skulle kunna vara att regionala resurseravdelas och ställs till exempelvis länsstyrelsernasdisposition. Därifrån kan medel styras till kommuneroch/eller samverkansorgan/utbildningscentra allt efterefterfrågan och behov. En sådan lösning skapar enbeställare/utförarerelation där flera högskolor i konkurrenskan tävla om utbildningsuppdrag och där den beställandeparten kan påverka kursutbudet på ett aktivt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för högskoleutbildningutanför högskoleorterna.
mot · GH02Ub660 · 1994-01-25 00:00:00 — I sydöstra ----har många konstnärer sin hemvist. Man kan säga attÖsterlen är konstnärernas landskap där ljuset, havet,landskapets rena linjer och möjligheten att arbeta i enavspänd miljö är några av skälen till deras etablering. Ljuseten stilla och grå höstdag eller ljuset i den klara morgonsolensom havet bryter är ständigt växlande, förnyande ochutvecklande. Därför är inspirerande för konst- ochkulturskapande.Varje år ordnas den nu riksbekanta konstveckan ianslutning till påskhelgen då ett mycket stort antal besökareåker runt till konstnärerna i deras hem- och arbetsmiljö. Engrundläggande konstnärlig utbildning har under några årbedrivits på Friaborgsskolan i utredningen 1992:12 konstnärlig utbildning,pekas på behov av och önskemål om en konstnärlighögskoleutbildning i . För utbildningen skulledet vara ganska naturligt att den blev placerad i''konstnärernas landskap'', . Utbildningen kanknytas som institution till ligger som ovan berättats i en region med starktoch vitalt konstliv, därtill nära kontinenten med desstillgång till såväl yrkesverksamma konstnärer somutställningar och museer. Det innebär bl.a. att det med storsannolikhet skall vara möjligt att rekrytera kompetentalärare till en högskoleutbildning på Österlen.Under förra året behandlade utskottet en motion meddenna inriktning. Utskottet avslog motionen medmotiveringen att det var fritt fram för anordna en högskoleutbildning i fri konst och att ansökahärom hos regeringen. En sådan utbildning kommertroligtvis att förläggas till Malmö.Om nu skall bli lokaliseringsort förhögskoleutbildning i konst borde kunna medverkai denna utbildning. är konstnärernas landskap ochdet skulle därför vara lämpligt att en del av utbildningensker på i form av en filial till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avhögskoleutbildning för konstnärer till .
mot · GH02Ub661 · 1994-01-25 00:00:00 — I nuvarande universitetssystem finns det ingakulturfakuleteter. Istället talar man om konstnärligtutvecklingsarbete. Detta därför att man vill skydda detkonstnärliga området från de restriktioner som envetenskaplig organisation skulle innebära. De konstnärligaområdena skall alltså ha stor frihet i att utforma sinverksamhet, men man kan inte använda de verktyg somandra utbildnings- och forskningsområden har. Detta utgören begränsning i utvecklingen av olika konstnärligaområden.För att utveckla det konstnärliga området krävs enförändring. Också denna del av universitetens verksamhetbör kunna använda fakulteternas sätt att vidareutveckla sittområde. En fakultet ger förutsättningar för ett självständigtuppträdande och möjligheter som inte finns. Det bordevid universitet finnas en konstnärlig forskarutbildning. Manska ha möjlighet att inrätta doktorandtjänster som lederfram till en doktorsexamen.Det konstnärliga området måste få ha en egen identitetoch inte vara beroende av beslut i andra vetenskapersfakulteter.Det är därför viktigt med en samlande organisation fördet konstnärliga utvecklingsarbetet. Vidare bör detkonstnärliga utvecklingsarbetet och forskning i och omdetta belysas i förhållande till forskningsutveckling ochmetodutveckling i övrigt. Vi anser att regeringen redan nubör skapa förutsättningar för ett inrättande av encentrumbildning för kulturforskning vid Göteborgsuniversitet.För inrättande av ett centrum för kulturveteskapligforskning vid kan finansieringen lösasgenom att överföra tjänster och medel från anslaget omforskning och utvecklingsinsatser inom kulturområdet tillUniversitetet i av centrum för kulturvetenskaplig forskningfår ses som ett första steg. bör området utvecklas moten fastare forskningsorganisation med inriktning påkulturfakultet. I detta sammanhang bör ävenexamensförordningen ses över för att skapa ett merenhetligt system inom detta område. bör hosregeringen begära förslag till detta inför nästaforskningspolitiska proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett centrum förkulturvetenskaplig forskning vid ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det inom detkulturvetenskapliga området bör utvecklas en fastareforskningsorganisation med inriktning på kulturfakultet.
mot · GH02Ub662 · 1994-01-25 00:00:00 — Högskolan för lärarutbildning i Socialdemokraterna i har sedan längeengagerat sig för att Högskolan för lärarutbildning iStockholm (HLS) skall få nya, ändamålsenliga lokaler ochatt den skall lokaliseras till kommun.Kommunen har också anvisat mark i godakommunikationslägen och engagerat sig hårt för att skapaen bra boende- och studiemiljö för högskolans elever ochpersonal.Riksdagen har behandlat HLS:slokalisering. Efter en rad turer där frågan i sedvanligordning verkar ha gjorts upp i korridorerna mellanregeringspartierna och Ny demokrati, beslutade riksdageni att HLS skall stanna kvar i sina befintligalokaler i och att dessa skall rustas upp. Ettbeslut som av många uppfattades som definitivt och att detdärmed sattes punkt i lokaliseringsdiskussionen.Det är därför med stigande förvåning vi erfarit attregeringen i det tysta är i färd med att frångåriksdagsbeslutet om att HLS skall vara kvar i Rålambshov.Planeringen av ombyggnadsarbetena har avstannat, och idepartementet övervägs nu andra lokaliseringar i centralaStockholm.HLS är således åter på väg att dras i långbänk. I ställetför en samlad lokalisering som snabbt hade kunnatgenomföras i får nu HLS hålla tillgodo med sinadåliga och otidsenliga lokaler. Det är den sämsta tänkbaralösningen för skolan och dess elever.Det finns därför all anledning att åter aktualiseraSödertälje som lokaliseringsort för HLS. Enligt vår meningär det en bra lösning för såväl som försödra delarna av i övrigt, och den innebär attHLS snabbt kan erhålla moderna och ändamålsenligalokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Högskolan för lärarutbildningi lokaliseras till och att arbetenapåbörjas skyndsamt.
mot · GH02Ub663 · 1994-01-25 00:00:00 — Det reservationsanslag som anges för Högskolan iGävle/är upptaget till 123 318 000 kr.I detta anslag ingår också lokalkostnader som fördelassom påslag på studentpengarna med olika nivåer för deolika utbildningsområdena.För att kompensera för stora skillnader mellantilldelningen av hyresmedel enligt det gamla systemet ochdet nya får vissa högskolor ''kuddar''. HG/S har inte fåttnågon ''kudde''.HG/S kommer att flytta in i nya lokaler under l994 ochl995. Lokalerna uppförs f.n. på det gamlaregementsområdet ''Kungsbäck'' i . Regeringenbeslutade 930401 att medge att påbörjabyggnationen samt att medge högskolan att teckna kontraktinom prisramen i budgetåret l992/93 årsprisläge.Akademiska hus i har sedermera övertagitkontraktet och driver byggprojektet.Utöver lokalerna i har högskolan av Sandvikenskommun förhyrda lokaler som kommunen uppfört specielltför högskolans verksamhet. Den årliga kostnaden för dessaär ca 3 miljoner kr.Det innebär att för att klara av hyreskostnaderna enligtdet nya anslagssystemet med en ''hyrespeng'' krävs atthögskolan attraherar tillräckligt många studenter.En begränsande faktor för att kunna få tillgodoräknamånga studenter är reservationsanslagets tak.Skall HG/S kunna finansiera lokalkostnaderna i behövs en volym på verksamheten som med2,överskrider det tilldelade takbeloppet för1994/95. Effekten blir ännu mer uttalad l995/96.För att HG/S skall kunna säkerställa attutbildningsuppdraget kan fullföljas krävs att högskolansreservationsanslag höjs med till 125 858 000 krbudgetåret l994/95 samt att planeringsramen för budgetåretl995/96 höjs från till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till /Sandviken:Grundutbildning för /95 anvisar ettreservationsanslag på ,2. att beslutar att planeringsramen förHögskolan i /för /96 börhöjas till .