mot · GH02N247 · 1994-01-25 00:00:00 — Det skånska näringslivet fungerar som en nödvändigmotor för den regionala utvecklingen men näringslivetsframgång är i sin tur starkt beroende av andra övrigasektorer inom regionen. Därför ingår denna motiontillsammans med fem särskilda motioner om utbildning,kommunikationer, kultur inkl. turism, miljö och försvar, ien övergripande motion om ökat regionalt självstyre iSkåne.Nuvarande näringslivsstrukturSkåne omfattar nästan 1 100 000 invånare varav 290 000i län.På företagssidan är inslaget av jordbruk ochlivsmedelsindustri stort, särskilt i län där dessanäringar har en hög andel av den totala sysselsättningen.Men även annan ''skyddad'' alltså inte konkurrensutsattindustri (=S-sektorn) -- särskilt småhus, snickerier ochbyggmateriel -- samt viss arbetsintensiv industri (=A-sektorn) har höga andelar av regionens näringsliv.Samtidigt finns särskilt i Malmö- ochHelsingborgregionerna stora inslag av relativtkonkurrenskraftig industri, nämligen kunskapsintensivindustri (=K-sektorn) med hög andel tekniker iproduktionen samt FoU-intensiv industri (=F-sektorn)inom bl.a. elektronik och läkemedel.Inom regionen finns ca 540 000 arbetsplatser, varav ca140 000 i län. Industrisysselsättningen ärstörre än i riket beträffande S- och A-sektorerna menmindre beträffande K- och F-sektorerna.ProblembeskrivningSkåne har påbörjat en anpassning till framtidensnäringslivsstruktur som är mer uppbyggd på tjänste- ochserviceproduktion än varuproduktion. Men strukturen ärojämn inom regionen med störst problem i den östra delen.Dessutom är näringslivet otillfredsställande differentieratmed en otillräcklig andel av framtidsinriktad industri.Regionens problem hänför sig till den hemmainriktade ochmindre kvalificerade löneintensiva industrin. Sammantagetfår nog -- inte minst med tanke på vårt jordbruk --anses vara den del av som mest liknar EU.Under flera år har ett stort antal personer varslats omuppsägning och en lång rad företag gått i konkurs mendenna våg anses nu närmast ha ebbat ut.Arbetsmarknadsläget i är ytterst besvärligt meden dyster avslutning på 1992. /94 var 118103 (jfr med 97 527 ) arbetssökandeinskrivna vid de skånska arbetsförmedlingarna. Av dessavar 47 526 (jfr 38 855) personer öppet arbetslösa ochberedda att ta ett arbete , varav 11 465 (jfr 10129) ungdomar. Här föreligger dessutom stora regionalavariationer som exempelvis en arbetslöshetsandel om 12,4(jfr 8,5) resp 10,7 (jfr 8,5) % i och mot3,5 i . I och var 13 382 (jfr 10 038)resp. 5 754 (jfr 4 841) personer öppet arbetslösa, varav 3 168(jfr 2 490) resp. 1 322 (jfr 1 296) ungdomar. Läget kankortfattat beskrivas som en allvarlig försämring under 1993med en oacceptabelt hög arbetslöshet, höglångtidsarbetslöshet, hög ungdomsarbetslöshet och högarbetslöshet bland kvinnor.Internationaliseringens konsekvenserDen svenska internationaliseringen gör visserligenlandet extremt utlandsberoende men ger också extramöjligheter för vårt näringsliv. Denna internationaliseringhar givetvis kraftigt ökat genom EES-avtaletsikraftträdande. Men ett svenskt EU-medlemskap kommeri än högre grad att påverka de svenska regionerna ochkommunerna.Skåne får här viktiga fördelar av sitt geografiska läge.Enligt EU ligger vi visserligen långt ifrån dess centrala delarmen inte i den s.k. periferin där man placerar resten avSverige. Dessutom ökar naturligtvis tillgänglighetengentemot kontinenten genom tillkomsten avÖresundsbron. Allt detta ökar de skånskautvecklingschanserna för båda länen. Nettoeffekten avplus- och minusfaktorerna blir av allt att döma positiv förregionen. Effekten för kan bli starkt positivmen för län sannolikt svagare.Den positiva utvecklingen kommer inte ''gratis'' utanförutsätter viktiga omställningar i näringslivet. Även härföreligger stora regionala skillnader, däromställningskraven blir starkare i östra näringslivsmobiliseringDen oundvikliga internationaliseringen kan bli enmöjlighet till en ny och positiv utveckling, där skånsktnäringsliv får en nyckelroll och blir ett centrum i en nygeografisk Nordeuropabild.Detta sker inte av sig självt. För att det ska bli realitet,krävs en stor målmedvetenhet, en gemensam idé och ettsamlat handlande från de regionala näringspolitiskaaktörerna. har starka argument som stöder dessplacering i ett större regionalt sammanhang. Starkaargument finns också i täthet och närhet till regionalttillgängliga nätverk av företag och kompetens. hartraditionellt en svagare koppling inte bara affärsmässigtutan också kulturellt till resten av den egna nationen.Skånskt näringsliv har två sidor. Hemmaorienteringen ärmycket påtaglig. finns i en ansamling avtillväxtföretag av viss storlek som saknar motstycke i deflesta andra delarna av Sverige.Gemensam grundsynDe näringspolitiska aktörerna i måste, för attuppnå kraftsamling runt en gemensam idé, samlas runtgemensamma värderingar. En sådan grundsyn har treelement.Skånes styrka. -- Kombinationen av geografiskalokalisering nära den europeiska kontinenten och en stortäthet och korta avstånd mellan människor, kunskaper,resurser och företag utgör framtida styrka. Dettalägger grunden för profil som en region förtillväxtföretag med deras krav på både täta ochinternationella nätverk. Närheten till marknader,människor och resurser runt södra förstärksytterligare av ett EU-medlemskap, av och avutvecklingen i Östeuropa.Tillväxtföretagande. -- är en nyckelfaktorför regionens utveckling. Tillväxtföretagen har dels ettegenvärde genom den ekonomiska aktivitet de skapar, delsen betydelse som attraktionskraft för människor ochresurser till regionen. De leder utvecklingen genom sinaexempel. har en tradition av tillväxtföretagande somär viktig att bära vidare och att utveckla med hänsyn tillförändringarna i den politiska och ekonomiska miljön.Näringspolitikens roll. -- Framgång förtillväxtföretagandet förutsätter en miljö och ennäringspolitik som förstår tillväxtens mekanismer ochdrivkrafter. Detta handlar i första hand om en infrastruktursom gör det lätt att vilja och kunna växa. Grundstenar i ensådan infrastruktur är enkla och stabila spelregler för snabbtväxande företag, väl fungerande marknadssystem för deresurser (kapital, lokaler, arbetskraft) som anskaffas iturbulenta språng samt väl fungerande och samverkandenäringspolitiska organ.Skånsk visionFörutsättningen för en framgångsrik kraftsamling avskånsk näringspolitik är, att alla näringspolitiska aktörerkan och vågar spänna kraften i en vision om vart man villsträva att nå.Den skånska visionen kan beskrivas på många olika sätt.I ett förslag till en ny näringspolitik för tillväxtföretagandei regionen (;) skedde det påföljande (här något förkortade) sätt:År 2000 har vänt sitt perspektiv från tillEuropa. En ny kartbild har ritats, med regionen södraÖstersjön. För är , norra , Polenoch söder om intressantare än resten avSverige. Som regionalt centrum för norra blir Skåneen medelpunkt. blir ett nyckelområde för Europamer än för (!). För blir ett fäste föraffärer med . Språkkunskaper av betydelse förarbete i hela regionen har fått en nytändning på alla nivåeroch i alla delar av det ekonomiska livet.År 2000 har antalet snabbväxande företag i , liksom deras volym. Ur nätverken mellan demånga redan existerande tillväxtföretagen har vuxit en nygeneration skånska tillväxtföretagare. Högskola ochuniversitet har fått särskilda linjer om tillväxtföretagetsarbetssätt och metoder. Näringspolitiska organ och bankerspecialfokuserar tillväxtföretagen.År 2000 har detta bidragit till att göra till ett av deattraktivaste områdena att bo i.Kortfattat uttryckt är visionen att ska varaSveriges medelpunkt i norra år 2000.För att nå denna vision krävs många olika insatser. Dethandlar framför allt om att företag och människor i Skåneska vinnas för saken. Det är först om dessa krafter sätts irörelse, som kan bygga den grund som görcentrumtanken intressant och trovärdig för andra iregionen.Strategins syfte är att attrahera människor och företagsom vill växa i en miljö som ger goda förutsättningar fördetta. En sådan strategi innebär främst att man behöverprecisera och tydliggöra profil som tillväxtregion.Särskild jordbruksoffensivUtgångspunkten är att ett lantbruk också är ett företagoch att vad ovan anförts om näringslivsmobilisering därförska gälla även på jordbrukssidan. Men naturligtvis finnsvissa skillnader som ska behandlas.I finns särskilda goda -- till natur och klimathörande -- förutsättningar men dessutom kompetens ochkonkurrenskraft med både kvalitet och pris. Målet måstevara att vår jordbruksproduktion ska klara sin avsättningbåde på den inhemska marknaden och påexportmarknaderna och detta även i ett tufft EU-klimat.Detta förutsätter en stark hemmabas och en uppgraderingav konkurrenskraften bl.a. genom att sänkaproduktionskostnaden på animaliesidan. Det krävs därviden rejäl och långsiktigt planerad strukturrationalisering föratt uppnå nödvändiga storskalighetsfördelar; och dettamåste vara möjligt inom ramen förkonkurrenslagstiftningen. Satsningar måste ske för attpåskynda den pågående teknikutvecklingen. Vidare är detviktigt med samverkan inte bara inom regionen utan ävenöver nationsgränsen och särskilt då med Danmark.Information och rådgivning till jordbrukarna är ett viktigtled för att nå målet.Livsmedelskedjan startar i den primärajordbruksproduktionen men fortsätter sedan i många ledför att till slut nå konsumenten. Här krävsproduktutveckling och rationaliseringar särskilt iförädlingsindustrin, distributionshanteringen ochdagligvaruhandeln samt offensiva satsningar påmarknadsföring.Jordbrukets uppgift ska inte bara vara att produceralivsmedel utan arealen måste också kunna användas förproduktion av protein och industriella råvaror.Även andra areella näringar än jordbruket har sinaproblem. Därför bör även situationen förträdgårdsnäringen och fisket uppmärksammas.För att nå uppställda mål och utnyttja verksamma medelmåste man satsa på ett avancerat forsknings- ochutvecklingsarbete med praktisk inriktning. Även här ärDanmark ett föregångsland. Där har etablerats treforskningscentra med tillsammans 120 medarbetare inkl. 35forskningsstuderande och med löpande kontakt med 120företag. Dessutom har igångsatts ett ramprogram om 1miljon kronor. Detta är nu till största delen intecknatgenom projekt beträffande bl.a. bioteknologi,köttforskning och mjölk. Vidare har man åtskilligamarknadsföringsprojekt och flera industrinärautvecklingsprojekt. Detta visar att även måste görakraftiga infrastrukturella satsningar med inriktning påjordbruks- och livsmedelssektorn särskilt med tanke på vårtnärmande till Europa-marknaden. Så kan lämpligen skegenom ett svenskt ramprogram på mycket högambitionsnivå kring ett skånskt ''nätverksuniversitet''bestående av med dess ekonomiskahögskola och tekniska högskola, iAlnarp med dess anläggning på Balsgård samt Högskolan iKristianstad.Det övergripande skånska jordbrukspolitiska målet skavara att först bli lika bra som och sedan bäst iEuropa.För att undvika alla missförstånd bör tilläggas att dennajordbruksoffensiv inte får ske på bekostnad av livsviktigadimensioner som öppna landskap och en god miljö.Näringspolitiska medelFör att uppnå vårt skånska näringspolitiska mål att göraSkåne till en stark region krävs att man använderverksamma näringspolitiska medel på statlig, regional ochlokal nivå. I har vi dock tillämpat enrestriktiv näringspolitik och även infört vissa rättsligabegränsningar. Inom EU-länderna drivs däremot en aktivoch kraftfull näringspolitik på både regional och lokal nivåsärskilt med utnyttjande av EU:s strukturfonder.Nu behövs en översyn av den svenska regionala ochkommunala näringspolitiken. Detta är naturligt motbakgrund av att vår syn på regionalpolitiken ändrats frånfördelningspolitik till tillväxtpolitik. gäller det att skapaen fullständig infrastruktur för företag. I denna situationföreligger ett starkt behov av lokal medverkan av allaaktörer för utbyggnad av goda lokala näringslivsmiljöer.Här gäller det att tillvarataga alla tillgängliga resurser ochbästa möjliga kompetens. En bred samverkan är nödvändigoch kan ske i många olika former. Det handlar omsamverkan mellan kommuner och företag på lokal nivå ellermellan lokal och regional nivå. Utvecklingsprojekt iprogramform bör igångsättas för samordning, planering ochmålsättning vad gäller näringsfrämjande åtgärder.Det bör kanske för undvikande av alla missförståndtilläggas att beträffande den nu aktualiserade aktivanäringspolitiken uttryckligen fastslås att enskattefinansierad näringspolitik inte får utformas så att denåstadkommer någon snedvridning av konkurrensen.Den nya svenska aktiva näringspolitiken ska inriktas påatt svenska företag ska få samma möjligheter somkonkurrerande företag inom EU. För del är detextra viktigt med omprövning av den svenska kommunalaoch regionala näringspolitiken med hänsyn till närheten tillvår danske . En modell skulle kunna vara attSkåne får bli en näringspolitisk friregion.Skånska RådetEtt lyckosamt resultat av en skånsk framtidssatsningförutsätter en bred regional samverkan inom . Därförmåste det finnas ett regionalt utvecklingsorgan somstimulerar till en fruktbar samverkan mellanparlamentariska organ, myndigheter och näringsliv föroffensivt arbete med regionens frågor.Denna näringspolitiska grupp -- här döpt till''Skånska Rådet'' -- har till huvuduppgift att hållagrundsynen och visionen levande , att verkaför samordning mellan de olika näringspolitiska aktörernaoch att driva vissa frågor som kräver gemensam hantering.Till detta organ bör knytas ett regionalt forskningsrådsamt erforderliga regionala utvecklingsgrupper. Dessasenare grupper bör behandla var och en sitt intresseområde,exempelvis skilda näringslivsbranscher, jordbruk,utbildning, kultur, kollektivtrafik och turism. Gruppernassammansättning anpassas till det aktuella intresseområdetmen bör innehålla företrädare från både myndigheter ochprivata näringslivet.En särskilt angelägen uppgift blir att etablera näradanska kontakter.Regional överlevnadI nuvarande allvarliga arbetslöshetssituation handlar detäven om arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Särskilduppmärksamhet måste ägnas arbetslösheten istorstadsområdena, som för del bara i ochHelsingborg uppgår till nästan 20.000 (jfr med 15.000föregående år) personer. De sociala effekterna av hög ochlångvarig arbetslöshet kan på goda grunder antas varastörre i storstaden än i andra delar av landet. Dessutomkommer en sådan arbetslöshet att ge allvarliga skador påhela samhällsekonomin. bör också framhållas atttillväxtgenererande insatser i storstadsområdena positivtkommer att påverka utvecklingen i hela landet. Därförgäller det att satsa särskilt på bl.a. tidigareläggning avinfrastrukturella investeringar och omfattandeupprustningsprogram beträffande offentliga byggnader ochVA-system särskilt i de större skånska städerna.Men även jordbrukspolitiska åtgärder krävs för att intetotalt förstöra det skånska lantbrukets möjligheter införframtiden. Främst handlar det om att skapa svenskaersättnings- och bidragsregler som till sitt innehåll är iharmoni med EG och som dessutom är synkroniserat till ettsvenskt EG-inträde. Därigenom beaktas även skånskaintressen.I finns det en känsla av ''orättvis'' behandling iförhållande till rikets övriga regioner. Realiteten i dennabedömning kan bäst illustreras genom statsmakternasfördelning av anslagen till regionala utvecklingsinsatsermellan de olika länsstyrelserna i landet. Vid en rangordningmellan de 25 länsstyrelserna placeras (tillsammans med det lilla ) lägst och Kristianstadslän näst lägst i tabellen. En sådan bild talar för sig själv.Parlamentariskt målDenna regionala mobilisering måste ske inte bara iorganiserade utan naturligtvis även i demokratiska former.Här har det skånska parlamentet sin givna plats, vilketnärmare behandlas i en särskild motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skånskt näringsliv,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ramprogram på jordbruks- ochlivsmedelssektorn,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny regional och kommunalnäringspolitik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som en näringspolitiskfriregion.