ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02L708 · 1994-01-25 00:00:00 — Under de senaste årens sämre ekonomiska förhållandenhar allt fler enskilda människor och även mindre företagblivit utsatta för betalningsanmärkningar fråninkassoföretag och betalningsföreläggande frånkronofogdemyndigheten. I många fall slutar detta medexekutiva åtgärder från kronofogden. Uppenbart grundasmånga fall av betalningsförelägganden på att den som ärkund eller köpare inte har varit medveten om alla dekonsekvenser som kan uppstå för den som inte klarar av attbetala en köpskuld. Information om detta lämnas i regel avsäljaren sedan betalningssvårigheter har uppstått.Självklart så borde information om de olika stegen iinkassoförfarande och betalningsföreläggande göras klart iskriftlig form då avtal om köp upprättas. Således börkunden få veta vad han kan bli utsatt för och vilkakonsekvenser inkassoförfarande ellerbetalningsföreläggande kan få för hans eller hennesframtida kreditvärdighet och ekonomi.Förekommande köpeavtal grundas påavtalslagen som instiftades 1915 men som trots nyaaffärsformer och en väsentlig samhällsförändring inte harändrats. Vissa nya lagar som exempelvis konsumentköplaghar dock tillkommit. Men ändock finns i motionenomnämnda brister som ett bihang mellan kund och köpare.Därför bör avtalslagen anpassas till dagens verklighet ochges en utformning som säkerställer köparens rätt tillinformation om konsekvenserna vid brister i betalning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avavtalslagen i syfte att få till stånd bättre information förkund och köpare om köpeavtalets innebörd.
mot · GH02L709 · 1994-01-25 00:00:00 — Gårdsbutiker växer upp här och var på landsbygden somkomplement till gårdens djuruppfödning. Många kunderuppskattar att veta var köttet kommer ifrån, förutom densmåskaliga hanteringen i butiken.En flaskhals i kedjan är slakten. Kvoten för småskaligslakt är alltför liten för att fylla behovet i butiken. Följdenblir att djuren måste transporteras miltals till någotkontrollslakteri, med den stress detta innebär medkvalitetsförsämring av köttet som följd.Koncentrationen på några få stora konventionellaslakterier innebär långa, stressande transporter av djur.Nedläggningen av mindre slakterier medför förlust avkompetens. Dessutom ökar sådan koncentration vårsårbarhet både i fred och kristid. En fiende behöver inte slåut oss med konventionella vapen. Det skulle vara enkeltmed smittämnen.Med gårdsslakteri avses kontrollslakteri med slaktenbart av djur uppfödda på fastigheten där slakteriet ärbeläget. Djurets uppväxt skall i huvudsak ha skett påplatsen. Under alla förhållanden skall djuret ha vistats därminst närmast före slakten.Gårdsslakteri kan drivas som en s.k. småskaligslakteriverksamhet. För småskalig slakt gäller högst 12enheter och maximalt 600 enheter per år.Enheterna har definierats enligt följande:1 storboskap = 1 enhet 1 häst = 1 enhet 1 gris = 0,33 enhet 1 får = 1 enhet''Småskalig styckning'' volymbegränsas till pervecka.Gårdsslakteri kan också drivas i så stor omfattning attverksamheten faller utanför detta begrepp. I de fallentillämpas kungörelsen (SLV FS 1990:6) om köttkontroll i sinhelhet.Överskrids den ena av de två angivna maximigränsernamåste omklassning av verksamheten ske. Detta innebär attlokalkraven skärps på vissa punkter och att verksamhetenmåste läggas under heltidstillsyn av besiktningsveterinärunder hela den tid slakten pågår. Något som medförbetydande kostnader.För slakt på kontrollslakteri gäller att en avLivsmedelsverket anställd eller förordnad veterinär skallbesiktiga varje enskilt djur i levande tillstånd, övervakadjurskydd och hygien samt därefter utföra köttbesiktningoch köttbedömning.Med småskalig slakteriverksamhet avses slakt vidkontrollslakteri där slaktvolymen är väsentligt mindre änvid konventionellt slakteri. Vid bedömning av frågor om enslakteriverksamhet skall anses småskalig tillämpasbegränsning av volymen enligt ovan. Förveterinärverksamheten gäller förenklade regler i jämförelsemed reglerna för större slaktvolymer. Som grundkrav gällerdock att den småskaliga verksamheten skall bedrivas igodkända livsmedelslokaler. Dessa regler är utformade såatt de medger en anpassning till verksamhetens art.Om slaktvolymerna ändrades något uppåt; t ex i ställetför 12 enheter införs 20 enheter, i stället för 600enheter införs 1 000 enheter och styckningsvolymentill skulle gårdsslakteriet ha störremöjligheter att fylla behovet i gårdsbutiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slakt- ochstyckningsvolymerna för gårdsslakteri bör höjas för attmöjliggöra en obruten kötthantering på gården.
mot · GH02L712 · 1994-01-25 00:00:00 — Tydligare miljömärkningDe flesta konsumenter i dagens är angelägna omatt handla miljövänligt. Tyvärr är det inte så lätt! Denuppsjö av olika miljömärkningssystem som finns ärförvirrande. I stället för miljömärkning finns ibland''miljöinformation'', olika företag och affärskedjor har olikasystem, ibland finns ingen information alls etc., allt bidrartill att skapa bryderi.Detta är djupt olyckligt, endast entusiaster har energioch tid att fördjupa sig i alla märkningssystem. Det äromöjligt för en vanlig konsument att avgöra vad som ärbästa miljöval.Naturvårdsverket bör därför få i uppdrag att kommamed förslag om hur miljömärkningen ska bli enhetligareoch mer överskådlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att Naturvårdsverketfår i uppdrag att komma med förslag om hur miljömärkningav produkter skall bli enhetligare och mer överskådlig.
mot · GH02L713 · 1994-01-25 00:00:00 — Miljövänliga leksakerAllt fler produkter miljöanpassas för att de ska kunnaingå i ett kretsloppssamhälle. Framtidens produkter måstekunna produceras på ett miljövänligt sätt och kunnaåtervinnas.Leksaker intar i detta sammanhang en särställningeftersom det är barnen som handskas med dem. Att tidigtlära sig i livet att saker inte bara kan slängas bort har ettstort pedagogiskt värde. För barnen är det egentligennaturligt att saker inte bara kastas bort, det är vårt slit-och-släng-samhälle som har skapat dettamiljöförstörande beteende.Det är svårt att hitta miljövänliga leksaker ibutikerna. Snarare är det så att många leksaker är avundermålig kvalitet, måste kasseras tämligen omgående ochär svåra -- för att inte säga helt omöjliga -- att återvinna.Lämplig statlig myndighet bör få i uppdrag att samlaleksaksbranschen till överläggningar med syfte att få frammiljövänliga och miljömärkta leksaker. T.ex. leksaker avträ som inte innehåller farliga tillsatser eller färg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samla leksaksbranschen tillöverläggningar med syfte att få fram miljövänliga ochmiljömärkta leksaker.
mot · GH02L714 · 1994-01-25 00:00:00 — I det följande redovisar vi vår uppfattning om prop1993/94:100 med förslag till statsbudget för budgetåret1994/95, bilaga 14, , trettondehuvudtiteln.KonsumentfrågorAnslag C1 , ramanslag minskas . Det är en minskning med jämfört medregeringens anslag.Den sammanlagda besparingen i Civildepartementetsbudget i förhållande till regeringens förslag blir 82 766 000kr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt sänker av regeringen föreslaget anslag tillKonsumentverket för /95 med 1 600 000 kroch således anvisar .
mot · GH02L715 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt nuvarande konsumentregler gäller vidhemförsäljning att man har en möjlighet att ångra sitt köpoch få tillbaka sina pengar. Detta kan gälla allt från stora tillsmå inköp.Om däremot en person beställer en produkt från ettföretag och betalar t.ex. en större summa pengar i förskottoch företaget går i konkurs innan varan är levererad harkunden i regel förlorat de pengar som betalats i förskott.Anledningen till detta är att kundens fordran i en konkursär oprioriterad fordran.Samma sak kan hända en person som t.ex. köper enchartersresa och betalar ett förskott och reseföretaget går ikonkurs. Det har också förekommit fall där resenärer harvarit på resa när konkursen varit ett faktum, vilket inneburitproblem för resenärerna att t.ex. komma hem då hemresaninte varit betalt av reseföretaget.Detta är bara några exempel på vad som kan drabba enkonsument. Detta skall då jämföras med detkonsumentskydd som finns på andra områden, där detföreligger ett fullgott skydd. Det är därför viktigt att se övernuvarande konsumentskydd så att ovanstående exempelockså omfattas av ett fullvärdigt konsumentskydd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett utökat konsumentskydd.
mot · GH02L902 · 1994-01-25 00:00:00 — Dagens trafik på sjön präglas av stora och små båtar iofta höga hastigheter. En del är så snabba att de mäter sigmed farten i biltrafik på land. Därför krävs både godaköregenskaper och framförallt nykterhet också isjötrafiken.Frågan om promillegränser vid sjöfylleri har övervägtsallt . infördes en uttryckligbestämmelse i sjölagen i detta ämne. Dessa bestämmelsergällde sedan i stort fram till då de nuvarandebestämmelserna om onykterhet till sjöss infördes. Någrapromillegränser har dock inte införts i lagen.Det var därför glädjande när väg- ochsjöfyllerikommittén i sitt slutbetänkande (SOU 1992:131) itotal enighet föreslog att en promillegräns på 1,0 promillevid grovt sjöfylleri skulle införas. Men när sedan regeringenskrev proposition i ämnet (prop 1993/94:44) saknadesförslagen på sjöfylleriområdet. Regeringen hänvisade tillatt först skulle utvärdera debestämmelser om sjöfylleri som infördes innanman var beredd att föreslå en promillegräns. Den linjenblev sedan också beslut.Enligt min uppfattning har dock frågan diskuterats ochutretts alltför länge och fullt tillräckligt. står vi inför en ny båtsäsong som vi vetkommer innebära att folk dör pga sjöfylleri. bördärför ge regeringen till känna att man återkommertill med förslag till promillegräns vid sjöfylleri.Dessutom bör regeringen inför kommande båtsäsonguppdra till berörd myndighet att bedriva eninformationskampanj om sjöfylleriet och desskonsekvenser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om promillegräns vid sjöfylleri,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av eninformationskampanj om sjöfylleri inför kommandebåtsäsong.
mot · GH02L903 · 1994-01-25 00:00:00 — Namnlagen i sin nuvarande utformning fungerar intehelt tillfredställande. Jag skulle vilja beskriva två fall frånlänsrätten i (namnen är fingerade).Fall 1Anna och är sammanboendeoch får ett barn, , som ges efternamnet AnderssonBitvarg.De gifter sig sen och får ett barn till vars namn anmälestill pastorsexpeditionen med önskemålet om att Davidockså skall få namnet , vilket pastorngodtar och skriver in, trots att den nya namnlagen kräveratt barnen ej får ta över ett s.k. mellannamn.Familjen får nu ett tredje barn. Namnet skall nu anmälastill skattemyndigheten, vilken uppmärksammar lagen ochföreskriver att det tredje barnet kallas klagar hos länsrätten och vill ha ändring såatt alla tre barnen får efternamnet avslår denna begäran eftersom lagen ej germöjlighet till detta.Fall 2Ronald och är samboendeoch får en son, , . Föräldrarna ger barnetefternamnet Strömbom . Helt i enlighet medlagen.På hösten 1990 gifter de sig och tar sig dåefternamnet Strömbom Gladstone.1992 får de dottern som de vill ge sammaefternamn som brodern . Men det går ej enligt lagen,utan dottern ska heta Natanja Gladstone.Föräldrarna klagar hos länsrätten, där nämndemännenfinner föräldrarnas begäran rimlig och ger dem rätt.Lagfarne domaren i målet går med på samma linje, mentycker att det skulle kännas bättre om lagen formuleradesså att denna möjlighet kunde lämnas öppen.De bägge fallen visar på ett besvärande godtycke frånmyndigheternas sida när det gäller att hantera namnlagen.Jag anser också att det är rimligt att ändra lagen så att allabarn i liknande familjer får rätt att ha samma efternamn,alltså även övertaga s.k mellannamn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i namnlagen.
mot · GH02L904 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt gällande regler finns vissa möjligheter för enleverantör att i avtalet med en köpare förbehålla sig rättenatt återta godset om det inte betalas. Ett problem med dettas k återtagandeförbehåll är att det inte alltid gäller motandra borgenärer.I de fall godset skall säljas vidare, bearbetas,sammanfogas eller konsumeras före betalning anses inteförbehållet giltigt i förhållande till annan än köparen. Detlevererade godset kan då inte återtas utan kommer att viden konkurs ingå i konkursboet. Leverantören kan inteheller på annat sätt få betalt för sin fordran eftersom den äroprioriterad. Denna ordning har med det storaantalet konkurser lett till att många, inte minst mindre ochmedelstora företag, som varit leverantörer till företag somgått i konkurs kommit i en svår situation och ibland självafått gå i konkurs.Leverantörens ställning i är utsatt och svag. Detär därför viktigt att det skapas regler som stärkerleverantörens ställning. Det kan knappast finnas någrahållbara argument mot att undersöka möjligheten attkonstruera ändamålsenliga regler som ger leverantörernastörre möjligheter att få betalt för sina varor. En väg att gåvore att utvidga möjligheterna att sälja medåtertagandeförbehåll.Sveriges integration i det europeiska samarbetet medförockså att svenska regler inte bör eller kan avvika i alltförhög grad från vad som gäller i övriga . I till exempelTyskland tillerkänns återtagandeförbåll giltighet även ividareförsäjningsfall. Även i ett antal icke-europeiskaländer finns regler som -- med eller utanregistreringsförfarande -- medger att förbehåll omåtertaganderätt får giltighet även mot annan borgernär änleverantören/säljaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgad giltighet vidåtertagandeförbehåll.
mot · GH02L905 · 1994-01-25 00:00:00 — Prioritering vid konkursutdelning m.m. Antalet konkurser och betalningsförelägganden har ökatsnabbt . Den djupa lågkonjunkturen är iförsta hand orsaken till detta.Enligt gällande regler går alltid staten före andras.k. oprioriterade fordringsägare vid konkursutdelning ochbetalningsföreläggande. D.v.s. varuleverantörer,hantverkare, hyresvärdar m.fl. får i de flesta fall ingen ellermycket liten utdelning. Dessa har därmed ofta drabbatshårt av andra företags konkurser. Många ''kedjekonkurser''hade förmodligen kunnat undvikas om underleverantörerhaft en mer prioriterad ställning.Det bör mot denna bakgrund vara rimligt, att en översyngörs av gällande regler vad gäller skatters och avgiftersprioritet vid konkurs och betalningsföreläggande.1991 uppgick statens fordringar i konkurser till cirka 170miljoner kronor (vilket kan jämföras med den totalauppbörden i form av skatter och avgifter , somuppgick till ). Enligt en grovuppskattning uppgick enskilda leverantörers fordringar tilldrygt 6 miljarder kronor.Jag anser att enskilda fordringsägare bör få en starkareställning framför staten än vad som är fallet . Statenhar ändå en mycket stark ställning och stora möjligheter tillinsyn via . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förmånsrätt vidkonkursutdelning och betalningsföreläggande.
mot · GH02L906 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett förekommande problem vidkriminalpolisens avdelning för stöldgods utgör nuvarandelagstiftning om köp i god tro.När en tjuv påstår att han köpt en vara i god tro av enokänd person eller hittat den i en container, får han behållavaran. Detta trots att den bestulne kan identifiera sinegendom och konstatera att varan är stulen. Problemet är,att ägaren inte kan bevisa att den som förfogar över varanockså är tjuven. Det innebär att lagen här, med visst motivom rättssäkerhet som grund, skyddar en lögnaktig tjuvistället för brottsoffret.I den danska lagstiftningen saknas ett sådant skydd förtjuvar. De kan inte hänvisa till obevisade inköp av obekantapersoner. De som arbetar med frågorna anser att en rimliglösning vore, att man genom lagstiftning skulle kräva ettkvitto där det framgår vem säljaren är vid köp i god tro. Omtjuven skulle sakna giltigt kvitto skulle ägaren återfå sinegendom. Lagen bör ha till utgångspunkt att skyddabrottsoffret och inte den skyldige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avlagstiftningen om godtrosförvärv av lösöre för att utrönamöjligheterna till ett bättre skydd för brottsoffren.
mot · GH02N202 · 1994-01-25 00:00:00 — I för berggrundskartering, periodenfram , undantas i stort sett frångeologisk kartering.En grundläggande berggrundskartering är av avgörandebetydelse för länets mineralföretag som har en betydandeexportandel av förädlade stenprodukter. Länets berggrundutgör råvarubasen för mineralföretagen.Nödvändigheten av att råvaruförsörjningen tryggasvisade sig då ett företag varslade 50personer på grund av akut råvarubrist. Situationen kundedå räddas genom att gick in ochsamfinansierade ett karteringsarbete med SGU. Ett ansvarsom normalt bör ligga inom SGU:s ram.För att motverka liknande situationer är det av störstavikt att de mest betydelsefulla berggrundsområdena i vårtlän kartläggs systematiskt. Detta bör ske under entioårsperiod. Genomförandet bör både planmässigt ochekonomiskt genomföras av SGU. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av berggrundskarteringi .
mot · GH02N203 · 1994-01-25 00:00:00 — I en utvärdering från (F 1993:23)visar det sig att satsningen på lokala kooperativautvecklingscentrum varit väldigt framgångsrik. Dessacentrum har startat upp 300 nya kooperativaföretag som sysselsatt 1 300 personer och omsatt om året.Kostnaden för dessa arbetstillfällen är enligt samma rapport11 per arbetstillfälle. Detta är ett väldigtkostnadseffektivt stöd. Motsvarande kostnad per nytt jobbi AMS regi är 72 450 kronor.De arbetstillfällen som skapats genom information,utbildning och rådgivning har varit arbetstillfällen somannars inte skulle uppkommit. De har främst skapats ilandsbygd och ofta inom tjänstesektorn.Det finns all anledning att se positivt på dennaverksamhet som förutom att skapa nya jobb bidrar tilllandsbygdsutveckling samt ett demokratiskt ägande avföretag. Det finns ett värde i att bidra till skapandet avkooperativa företag där fler engageras och får inflytandeöver verksamheten.Därför borde kraft satsas på att skapa minst ettkooperativt utvecklingscentrum i varje län. Sådana centrumbör arbeta med rådgivning, utbildning samt hjälp medriskkapitalförsörjning, något som ofta är svårt i företag sominte kan ta emot ägartillskott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativa utvecklingscentrum.
mot · GH02N204 · 1994-01-25 00:00:00 — Internkontrollen hos banker m.fl. Den senaste tidens våldsamma kreditförluster inombanker, finans- och försäkringsbolag är enligt vår mening tillbetydande del en direkt följd av brister på internkontroll.Orsakerna till finanskrisen ska inte endast sökas i 80-taletsklippekonomi eller i avregleringen av kreditmarknaden.Stora delar av krisen är självförvållad -- av t.ex. bankerna --eftersom det brustit i bankernas kontrollsystem.Tiotalsmiljarder av de pengar som gått upp i rök hade kunnaträddas om bankerna tillåtit sina internrevisioner attutvecklas i takt med den finansiella expansionen de senastedecennierna.Instruktioner i t.ex. en bank måste följas.Vad som produceras i bankerna måste göras enligtgällande instruktioner. Det är många moment som måstefullföljas innan ett ärende kan anses vara färdigt. Hopparen tjänsteman över ett eller flera moment i handläggningenska detta upptäckas internt.Hela detta komplicerade system med kontroll av rutineroch handläggning sammanfattas i begreppetprimärkontroll. Bankerna utvecklar och svarar själva förprimärkontrollen. Det är VD:s ansvar att den fungerar.För att säkra att banken verkligen fungerar internt på ettönskat sätt granskas tillförlitligheten i primärkontrollen avbankens internrevision som svarar för sekundärkontrollen.Det är inte bara bankens VD som är intresserad av att fåveta hur primärkontrollen fungerar utan även bankensägare och kunder via revisorer och samhället via sinautsedda representanter i revisorsgruppen.Slutligen övervakar den sekundärakontrollens uppbyggnad och funktion. Inspektionen har ettövergripande ansvar för internkontrollen i bankerna. Ibanksystemet finns således en kontrollkedja bestående avprimärkontrollen, sekundärkontrollen ochFinansinspektionen. Varje länk har sitt ansvar.Det är, enligt vår uppfattning, nödvändigt attrevisorerna får ökade möjligheter att följa verksamheteninternt, innehållande värderingar av tillgångar ochsäkerhet.Revisorernas rapport bör kontinuerligt innehålla klarabesked om den finansiella situationen. För att nå dessa målbör se över nuvarande regler ocharbetsinstruktioner för revisorer.I en föränderlig värld och där nya krav ställs fordraskompetens; därför bör utforma ettutbildningsprogram med kompetensnivåkriterier förrevisorer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättrade regleroch arbetsinstruktioner för revisorer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ettutbildningsprogram med kompetensnivåkriterier förrevisorer.
mot · GH02N207 · 1994-01-25 00:00:00 — Det statliga systemet för exportkreditgarantieradministreras av (). Nämndensuppgift är att garantera risken för utebliven betalning videxport. Enligt de grundläggande riktlinjerna skall EKN:sverksamhet bedrivas enligt affärsmässiga principer och intesyfta till subventionering av svensk export. Detta liggerockså i linje med internationella överenskommelser. För attuppfylla detta mål tar EKN ut som kanberäknas motsvara skadeersättningar ochadministrationskostnader.Enligt de uppgifter som vi kunnat inhämta så ärexportkreditgarantierna i stort likvärdiga vid jämförelsemed andra europeiska konkurrentländer. På premiesidan ärdock skillnaderna större. Till skillnad från somslagit fast ambitionen att verksamheten skall gå ihop ,så fungerar exportkreditsystemet i vissa andra länder somen form av exportstöd.Under senare år har svensk industri drabbats av storabakslag, vilket inte minst märks i arbetslöshetsstatistiken.På exportmarknaden skönjer vi nu en ljusning. De störresvenska exportföretagen arbetar hårt för att öka sinaexportandelar. Några har lyckats bra i sina strävanden. Närdet nu visar sig att svenska exportföretag harkonkurrenskraft på exportmarknaden har två problemvisats sig tydligt och som har samband med Sverigestillämpning av exportkreditsystemet.1. Trots att svenska exportföretag hävdar sig bra i eninternationell jämförelse så förlorar man order inte enbartgentemot konkurrerande företag utan också gentemotandra dotterbolag inom den egna koncernen. Detta berorpå att dessa företag ligger i länder som kan erbjudaväsentligt bättre exportkreditvillkor.2. Små och medelstora svenska företag kan genom komma att spela en ökad roll. Kostnader förremburser och andra kreditgarantier synes i detta läge varaett onödigt hinder som bör undanröjas.För att öka den svenska exportindustrinskonkurrenskraft är det motionärernas uppfattning attregeringen bör utreda utformningen av svensktexportstöd för att anpassa detta till övrigakonkurrentländers villkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om sådanaändringar i reglerna om exportkrediter att svenskaexportföretags konkurrensvillkor likställs medkonkurrentländernas.