mot · GH02L205 · 1994-01-25 00:00:00 — Förekomsten av s.k. fallskärmsavtal, d.v.s. civilrättsligaavtal och pensionsvillkor som ger vissa högrebefattningshavare i näringsliv, bankvärld och offentligverksamhet livslånga trygghetsgarantier, har med rättaupprört en stor allmänhet. Kritiken får extra tyngd då denförs fram i en ekonomisk verklighet som innebär att mångamänniskor blivit arbetslösa. tillskansar sig andramänniskor i höga befattningar oerhört generösaavgångsvederlag som inte står i någon som helst rimligproportion till vederbörandes arbetsinsatser. Det blir ju motdenna bakgrund omöjligt att skapa förtroende för ennödvändig åtstramningspolitik, om de som fattar beslutenlever i en annan verklighet än de som drabbas av dessabeslut. Särskilt svåra trovärdighetsproblem kan uppståinom offentlig verksamhet och föreningsliv omförtroendevalda politiker och fackföreningsföreträdare idetta avseende inte ''lever som de lär''.Bankvärld och näringslivOlika typer av s.k. fallskärmsavtal har blivit alltvanligare . Inom privat företagsamhetåberopas ofta att det ibland finns behov av skydd mot attviss företagsinformation inte hamnar i konkurrenternashänder. Fallskärmsavtalen inom den privata sektorn kanföljaktligen innehålla bestämmelser om en viss''karantäntid'' för en anställd före övergången till en nyanställning hos en konkurrent. För att kompensera denanställde för ett sådant tillfälligt yrkesförbud skrivsfallskärmsavtal med ekonomiska garantier i form av t.ex.full lön efter avgången plus eventuelltandra förmåner som pension, fri bil etc. Behovet avfallskärmsavtal sägs också bero på brist på annatanställningsskydd.Enligt en undersökning av i februari1993 uppskattades det sammanlagda värdet avfallskärmsavtalen för ledningarna i 30 störstaföretag till sammanlagt . Mestuppmärksammade i detta sammanhang har kanskeersättningar till chefspersoner i Nordbanken och . Enligt tidningen uppgick sålundaNordbankens kostnader för ersättningar till de fem högstaf d bankdirektörerna till . Attreaktionerna mot just dessa avtal blivit särskilt starkasammanhänger naturligtvis med att direktörerna i fråga inteutmärkt sig för någon särskilt skicklig yrkesutövning.Berörda banker har försatt sig i en situation där de inte påegen hand kan infria ingångna förbindelser till vanligasparkunder utan måste vända sig till staten ochskattebetalarna för att få hjälp. Det finns mot dennabakgrund synnerligen starka skäl att kräva att bankernaförsöker begränsa sina förluster. Detta borde inte få skeenbart genom att ett stort antal vanliga bankanställda sägesupp utan också genom att se till att de ytterst ansvarigachefspersonernas fallskärmsavtal prövas i rättslig ordning.Efter den starka kritik som från flera håll riktats motförekomsten av oskäliga s.k. fallskärmsavtal har fråganblivit föremål för prövningar (på uppdrag avFinansdepartementet) och utredning (bl.a. översyn avredovisningsregler m.m. inom ).Men redan en jämförelse mellan behandlingen av dylikaavtal inom Nordbanken resp. visar attföreslagna åtgärder är klart otillräckliga. MedanNordbankens chefspersoner slapp undan med enuppgörelse i godo såg till att inom GotaBank förekommande fallskärmsavtal blir föremål förrättslig prövning.Statlig verksamhetOckså på det statliga området förekommer ett stort antalmer eller mindre generösa fallskärmsavtal. Förpensioneringen av tjänstemän med förordnandetjänster(generaldirektörer, landshövdingar m fl) gäller, på grund avdessa tjänsters särskilda karaktär, andra villkor än för denvanliga statliga tjänstepensioneringen. Dessa tjänstemänhar rätt till pension även , enligt särskildaregler om pensionsbelopp och tjänstetid enligt förordningen(1991:1160). Förordnandepensionen kan sägas vara ettslags fallskärmsavtal för den statligt anställde. Till chefenför SJ, respektive och Arbetslivsfonden,utgår ej förordnandepension. För dessa chefer gällerindividuella avtal om avgångsvederlag samt vanligapensionsregler. De tio högst betalda generaldirektörernafår pensioner på mellan 30.000 och imånaden under resten av sina liv.Kommuner och landstingFör kommuner och landsting finns de centrala avtalensAllmänna bestämmelser (AB) och pensionsavtalets (PA-KL) bestämmelser om särskilt visstidsförordnande ochvisstidspension. Dessa pensionsbestämmelser är en form avfallskärmsavtal. Arbetstagaren har nämligen, omarbetsgivaren inte vill förlänga förordnandet, rätt till s.k.visstidspension. Den innebär, oberoende av arbetstagarensålder, att en summa motsvarande viss del av aktuell lönerhålles i pension fram till den verkliga ålderspensionen.Efter 6 års visstidsförordnande erhålles och efter 12års förordnande maximala 2/3 av lönen i visstidspension. År1985 gavs arbetstagaren även rätt till visstidspension om honsäger upp sig själv efter 12 år.Utöver vad de centrala avtalen ger så har enskildakommuner ytterligare spätt på förmånerna genombetydande löneförhöjningar samt ytterligare förmåner somt.ex. pensionsförsäkringar.Enligt uppgifter från TT har mer än hälften av Sverigeskommuner fallskärmsavtal för sina högre tjänstemän.Sammanlagt har uppemot 800 kommunala tjänstemänsådana avtal. Det visar en kartläggning genomförd av . 260 av landets 286 kommuner har besvarat enenkät om fallskärmsavtal. Av dem hade hälften avtal förflera av sina tjänstemän. Fallskärmsavtalen innebär att entjänsteman kan få av sin lön i pension,om han/hon sägs upp av sin arbetsgivare eller säger upp sigsjälv. I många kommuner har arbetsgivaren även tecknatpensionsförsäkringar, som betalas ut tillsammans medgarantipension. kan tjänstemännen ha ett jobbefter pensionen och tjäna utan attpensionen sänks.48 kommuner i Rapports enkät har försökt beräkna hurhöga kostnaderna blir om ''fallskärmarna löstes ut''.Beräkningarna visar att garantipensionerna skulle kosta 70miljoner . Trots det senaste årets debatt och kritikmot fallskärmsavtal, har ett 20-tal kommuner fortsatt attteckna nya avtal även . Men säger flerakommuner att man tänker avveckla systemet, eftersom detblivit för dyrt och är för kontroversiellt.Hur förekomsten av s.k. fallskärmsavtal på detkommunala området utvecklats är svårt attöverblicka. Några statistiska uppgifter har inte gått att fåfram, men den allmänna uppfattning om situationen somuttryckts av är att ''en viss uppstramningtycks ha skett som en följd av den allmänna debatten ifrågan''.InformationsskyldighetAllmänhetens förtroende kräver att det finns klaraspelregler och en öppen redovisning av förmåner av olikaslag för personer på ledande befattningar inom närings- ochsamhällsliv. Det kan på goda grunder antas attåterhållsamheten vad gäller olika typer av fallskärmsavtalblivit större, om avtalen varit offentliga. Någon skyldighetatt offentliggöra sådana uppgifter finns emellertid inte it.ex. svenska börsföretag.Enligt de nya reglerna på börsen i ochUSA är emellertid företagen skyldiga att redovisa allaformer av ersättningar till företagens högrebefattningshavare.Företag som är noterade på Londonbörsen måste följaden s.k. förslag. I årsredovisningarnafr o m 1993 är företagen skyldiga att ange att de iakttagitföreskrifterna i denna nya ''code of best practice''. De nyareglerna rör både etik och information. Företagsledningensersättning ska redovisas i detalj i årsredovisningen, meduppdelning på lön, tantiem, pension, optioner ochfallskärmsavtal. Om företagsledningensanställningskontrakt omfattar än måstekontrakten godkännas av bolagsstämman.De amerikanska börsbolagen kan inte längre i smyg topptjänstemän feta aktieoptioner och frikostigafallskärmsavtal utan att bolagets aktieägare informeras.Detta fastslår den amerikanska börsmyndigheten,Securities and Exchange Commission (SEC), i sina nyabörsregler. Den nya lagstiftningen från SEC har påskyndatsav ett ordkrig mellan de amerikanska och japanskabilföretagen, där japanerna förklarade det högreamerikanska kostnadsläget med bl.a. oskäligt högaamerikanska VD-ersättningar.I EG:s fjärde bolagsrättsdirektiv lämnas föreskrifter förinnehållet i årsredovisningar för aktiebolag. I artikel 43,punkt 12 står det bl a följande:Storleken av räkenskapsårets ersättningar tillledamöterna i förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan p ga deras arbetsuppgifter samt varje avtalad eller på annat sättuppkommen förpliktelse som avser pensioner till tidigareledamöter i dessa organ, med uppgift om summan för varjesådan kategori av befattningshavare -- -- --I har framlagtett långtgående förslag till regler om ökad information omutfästa pensioner och avgångsvederlag till företagensledande befattningshavare. Förslaget har remissbehandlatsoch väntas bli framlagt i samband med andraförändringar i redovisningslagstiftningen.Det måste anses vara både stötande ochdemoraliserande att , inte sällan årtionden,betala ut miljonbelopp i ersättning till högabefattningshavare utan några som helst krav påmotprestationer. Det är för tilltron till hela detdemokratiska samhällssystemet nödvändigt att hålla fast vidsambandet mellan arbetsinsats och ekonomiskkompensation. Av vad som framkommit iredovisningen av förekommande fallskärmsavtal i närings-och samhällsliv framgår också med all önskvärd tydlighet atten omfattande sanering och reglering av dessa avtal är i höggrad påkallad. En sådan översyn bör omfatta samtliga deområden där fallskärmsavtal förekommer.Avtalslagen innehåller regler om ogiltighet ochjämkning av ingångna avtal. infördes i avtalslagenen så kallad generalklausul som i allt väsentligt innebärföljande: Avtalsvillkor får jämkas eller lämnas utanavseende, om villkoret är oskäligt med hänsyn till avtaletsinnehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senareinträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt.Sedan motioner i detta ämne behandlades av 1992/1993års har frågan om såväl informationsskyldighetsom skälighetsprövning av förekommande fallskärmsavtalinom såväl närings- som samhällsliv blivit ännu mera akut.Avsaknaden av fasta spelregler och en enhetlig behandlingav förekommande missbruk (t.ex. Nordbanken och GotaBank) är ägnad att allvarligt undergräva rättssäkerheten.Därför krävs ett samlat agerande från sida.Vi föreslår mot denna bakgrund en samlad översyn avinom näringslivet, bankvärlden och samhällslivetförekommande fallskärmsavtal. I en sådan översyn börskäligheten i dessa avtal prövas och i de fall ettgrundläggande oskälighetsrekvisit är uppfyllt skalluppenbart oskäliga avtal kunna förklaras ogiltiga eller bliföremål för jämkning.Samtidigt föreslår vi att hos regeringen begärförslag om lagstiftning innebärande skyldighet attoffentligen redovisa förekommande fallskärmsavtal. Ensådan skyldighet till offentlig redovisning skall omfattasåväl företagarvärlden (under alla omständigheterbörsnoterade aktiebolag) som stat och kommuner. finns ett synnerligen gedigetunderlag för svensk lagstiftning i EG:s fjärdebolagsdirektiv, i lagstiftningen i och Storbritannienoch i det lagförslag som utarbetats i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skälighetsprövning resp.informationsskyldighet vad gäller s.k. fallskärmsavtal.