mot · GH02Jo33 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:158 Vissa fiskeripolitiska frågor Propositionen föreslår vissa förändringar avfiskeripolitiken i syfte att anpassa fisket till den långsiktigatillgången på fisk. Förändringarna föranleds också av och ett framtida medlemskap i . Den avJordbruksdepartementet särskilt tillkallade utredaren harutrett fiskerinäringens utvecklingsmöjligheter och haravlämnat sitt slutbetänkande (Svenskt Fiske,slutbetänkande av utredningen om fiskerinäringensutvecklingsmöjligheter, SOU 1993:103).Förslag till lag om ändring i fiskelagen (1993:787)I propositionen föreslås ändring av fiskelagen (1993:787)som gör det möjligt för regeringen att besluta attmiljökonsekvensbeskrivningar skall göras på fisketsområde vad gäller fiskemetoder och utsättning av fiskarter.Det är här viktigt att det i lagtexten, på samma sätt somföreskrivits i utredningen, klargörs attmiljökonsekvensbeskrivning skall krävas för varjeverksamhet av större eller mer principiell betydelse inomfiskets område som riskerar att påverka miljön negativt.Det kan t.ex. gälla nya fiskemetoder och utsättning avfiskarter utanför deras naturliga utbredningsområde. Iannat fall riskeras att regler ommiljökonsekvensbeskrivning tekniskt försvårar utsättningav traditionella arter.I fråga om finansiering avmiljökonsekvensbeskrivningar för fisket villsocialdemokraterna understryka vikten av att dessabekostas av tillsynsmyndigheten, så att ej små enskildaaktörer tvingas bekosta omfattande utredningar.Begränsning av fiskeansträngningenFram till och med tillämpades ettsystem med särskilda fartygslicenser för yrkesfiske. Dennya fiskelagen ställer ej krav på sådana licenser. Regeringenföreslår i propositionen att skall bemyndigasi fiskelagen att besluta om krav på särskilt tillstånd för attfå använda ett fartyg för yrkesmässigt fiske. Inom EG harför övrigt inrättats ett gemensamt system medfartygslicenser.Vid utformningen av de nya reglerna är det docknödvändigt att tillse att fartygslicensen ej knyts till vissafiskslag eller redskap. Om sådana regler infördes, skulle detinnebära att den flexibilitet som är en avförutsättningarna för det svenska yrkesfiskets fortlevnadtogs bort. Det är också viktigt att understryka, att detidigare uttalade intentionerna om att Fiskeriverketindividuellt måste pröva nytillkomna licensansökningarfullföljes.Vissa skattefrågorRegeringen anger i propositionen att man tänker taställning till frågan om beskattning av bensin som användsinom yrkesfisket när arbeteavrapporterats samt att ett särskilt yrkesfiskeavdragundersöks.EES-avtalet och ett framtida svenskt medlemskap i stora strukturomvandlingar för yrkesfisket.Yrkesfisket är i högsta grad en internationell näring, därfiskefartyg landar och försäljer sina fångster i flera länder.Borttagandet av gränsskyddet och prisregleringssystemethar inneburit stora svårigheter för det svenska yrkesfisket,inte minst vad beträffar sillförsäljningen.Det viktigaste för fiskenäringen, förutom icke-diskriminerande tillgång till goda fiskevatten, är attkonkurrensvillkoren jämställs med de viktigastekonkurrentländerna.Vi delar därför regeringens uppfattning att båda dessadelar för yrkesfisket noggrant undersöks och analyseras ochatt regeringen skyndsamt redovisar detta för riksdagen.Användning av återstående prisregleringsmedelPrisregleringen för fisk inklusive prisregleringsavgiftenavskaffades som en följd av EES-avtalet.Den 1 juli 1994 beräknas ca återstå avprisregleringskassan. I propositionen anger regeringen hurman önskar disponera återstående medel.Utsättningar av fisk. De nya förutsättningarna föryrkesfisket som innebär ställer under enövergångsperiod krav på särskilda åtgärder. Det är motdenna bakgrund nödvändigt att utsättningarna av fisksäkerställs även under /95 i ungefär sammaomfattning som innevarande budgetår.Utsättningsverksamheten ger mycket hög avkastning påinsatskapitalet och det är viktigt att den kan fortsätta utanavbrott. Det bör ånyo poängteras att systemet upphör 1 juli1995. Om inte ett system med allmän fiskevårdsavgift införsfinns det inga alternativafinansieringsmöjligheter.Yrkesfiskets trygghetsförsäkring. I propositionenföreslås, att till yrkesfiskets trygghetsförsäkring avsätts 4miljoner kronor för /95, varefter ansvaretföreslås övergå till näringen.Försäkringen utgör en mycket betydelsefull socialtrygghetsfaktor och yrkesfiskarna bör i detta sammanhangjämställas med jordbrukarna. Utredningen omfiskerinäringens utvecklingsmöjligheter framförde att detskulle dras vissa paralleller med vad som sker påjordbrukssidan. Denna fråga är ännu inte avgjord. Vi anseratt det för /95 skall avsättas 8 miljonerkronor från prisregleringskassan till trygghetsförsäkringenenligt förslaget i utredningen (1993:103). Därefter börnäringen själv bekosta systemet.Selektivitet i fiskeredskap. För att öka skyddet avbestånden och skapa ett mera uthålligt fiske är detnödvändigt med begränsningar av fiskeansträngningen.Exempel på sådana begränsningar är t.ex. krav på licens,planerat stillaliggande av fiskefartyg, reglering avfiskesäsongen, redskapsbegränsning och krav påredskapens utformning.Konstruktionen med fyrkantsmaskor i trålnätet är ettsätt att skydda uppväxande fisk i mindre storlekar. Detta ären lika effektiv metod som att införa regler om obligatorisk120 mm diagonalmaska, men betydligt billigare. Speciellt iÖstersjön är situationen i torskfisket sådan att åtgärder avdet nämnda slaget måste införas . Ettanslag för detta ändamål ur prisregleringskassan kommeratt medföra en snabb ökning av användandet av selektivatrålar och ett påtagligt förbättrat skydd för det uppväxandetorskbeståndet. Stora ansträngningar måste göras för attkunna övertyga ett flertal medlemsländer iÖstersjökommissionen om nödvändigheten att framför alltinföra selektiva redskap i torskfisket och att gemensamtetablera begränsningar i fiskeansträngningen. Det förslagsom regeringen unilateralt infört för torskfiske i Östersjönmåste etableras i hela Östersjön.FiskevårdsavgifterI utredningen fiske redovisas behovet av attinföra en allmän fiskevårdsavgift. De viktigaste skälen fördetta är finansieringen av:fiskevårdande åtgärderbildande av fiskevårdsområdenutsättningsverksamhet avfiskBehovet av fiskevårdande åtgärder är stort. Av berördaorganisationer är Yrkesfiskarna och Sportfiskarna positivtinställda till införandet av en fiskevårdsavgift enligt danskförebild. En enda organisation -- Vattenägarna -- säger avprincipiella skäl nej till införandet av en allmänfiskevårdsavgift. Enligt Vattenägarna skall all fiskevårdfinansieras via kortintäkter. Denna uppfattning är manensam om.I remissomgången har flertalet av remissinstansernaställt sig positiva till införandet av en allmänfiskevårdsavgift. Trots detta finner regeringen att den förnärvarande inte är beredd att ändra sin inställning i frågan.Det vill säga någon allmän fiskevårdsavgift bör enligtregeringen inte införas. Dock skall ''frågan om fiskevårdenslångsiktiga finansiering bli föremål för fortsattaöverväganden. Särskilt bör därvidlag beaktas demöjligheter till finansiering av fiskevårdande åtgärder somstår till buds vid ett medlemskap i ''.Regeringens argumentering på denna punkt är minstsagt märklig. Utsättning av fisk och övrig fiskevård ingårinte i EUs strukturpolitik. har imedlemskapsförhandlingarna begärt att EU skall finansierautsättning av laxsmolt i samma omfattning som under detbilaterala avtalet med . Detta har EU accepterat underen treårsperiod. Någon annan fiskevård har inteöverenskommits mellan och Unionen. Det börunderstrykas att inte heller utsättning av fisk i insjöar finnsmed i EGs förordning 3699/93.Ett eventuellt svenskt medlemskap kommer att innebäraett större utnyttjande av de fiskresurser som vårt land äger.Detta kommer i sin tur att innebära förhöjda krav ochbehov av en fungerande fiskevård. Det är ettönsketänkande att tro att pengar från EU skall finansierafiskevården i som våra nordiskagrannländer och ett flertal av EUs medlemsländer finansierar sina fiskevårdsinsatser med någon form avfiskevårdsavgift.En allmän fiskevårdsavgift bör bygga på gemensammaprinciper för samtliga vattenområden.Jordbruksdepartementet bör få i uppdrag att utarbeta ettsådant förslag.Förvaltning av fiskevårdsområdenBildandet av fiskevårdsområden har väsentligt förbättratförutsättningarna för samordningen av fiskevårdandeinsatser i insjöar. Emellertid har beslut ifiskevårdsområdesföreningar i vissa fall försvåratyrkesfiskets tillträde till fiskevatten. anmodasi propositionen att studera problematiken och finnalösningar som kan tillgodose yrkesfiskets intressen.Eftersom yrkesfiskarnas rättigheter till fiske påflera håll är hotade, vill vi framhålla vikten av att dennastudie inleds och att rapport föreligger under våren1994.NaturlaxenVi delar regeringens målsättning att fortsätta sinaansträngningar att genom internationella avtal uppnå ettskydd för den naturreproducerande laxen. Som regeringenpåpekar har skärpt regleringenav älv- och havsfisket efter lax. Det bör i detta sammanhanguppmärksammas att dessa åtgärder påtagligt försämratNorrlandsfiskarnas imkomstmöjligheter. finns det ett flertal positiva tecken, bl.a. ökaduppvandring i älvarna, som kunnat regleras med debegränsningar som införts . Dessa positivasignaler har emellertid brutits till följd av laxsjukdomen M-74. Det är av stor vikt att orsaken till M-74 och vilkaåtgärder som kan sättas in presenteras inom kort.Vi vill slutligen poängtera vikten av att alla kategorierfiskande skall kunna beredas möjlighet att fiska lax iÖstersjön. Yrkesfisket har självklart sin rätt att bedriva ettlaxfiske.Den stora utbyggnaden av vattenkraften ochmiljöförstörelsen i har mycket hårt drabbat vissagrupper av yrkesfiskare. Särskilt drabbade är yrkesfiskarepå ost- och sydkusten, som har lång tradition av laxfiske ochfå alternativa fiskemöjligheter i ett artfattigt hav.Regeringens målsättning måste vara att denna kategoriyrkesfiskare skall kunna fortsätta att bedriva sitt yrke. Föratt infria denna målsättning måste alla krafter sättas in föratt bl.a. uppnå internationella överenskommelser sombeaktas av samtliga avtalsslutande parter. Vidare börforskningen intensifieras vad gäller orsakssammanhangentill uppkomsten av M-74.Anslagsfrågor för /95D 3. Särskilda insatser för fisketFrån anslaget D 3 skall lämnas bidrag till investeringar ifiskeföretag, vid fångstbegränsning, vid stillaliggande medfiskefartyg, vid skrotning av fiskefartyg, vid skador påfiskeredskap samt till lånegarantier enligt förordning(1993:382) om statligt stöd till yrkesfisket m.m. Vidare skallfrån samma anslag lämnas ersättning i samband medisbrytning för fiskets och fiskarbefolkningens behov,täckande av förluster på grund av statlig lånegaranti ochutgifter för kontroll på fiskets område.Eftersom de långa och därmed också kostsammafiskestoppen också skall finansieras ur samma anslag skapasen märklig konkurrenssituation mellan olika kategorier avfiskande och följden av en sådan ordning blir t.ex. attnödvändiga investeringar i fiskeflottan ej kan genomförasunder samma budgetår som ett längre fiskestopp drabbarfisket. Nödvändig planering på blir också ipraktiken ogenomförbar med ett system som skapar en ickeönskvärd ryckighet. Detta är särskilt beklagligt under entidsperiod då dessa medel skulle användas för att stärka densvenska fiskeflottans konkurrenskraft.Det är av denna orsak nödvändigt att utgiftsposterna''fångstbegränsning'' och ''stillaliggande med fiskefartyg''tas bort ur anslaget D 3 Särskilda insatser för fisket ochfinansieras över en särskild anslagspost. Denna förändringbör undersökas i samband med de åtgärder som måstegenomföras med anledning av ett EU-medlemskap och denfinansiering som tillämpas inom EU när det gällerexempelvis fiskestopp, planerat stillaliggande etc. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensbeskrivningar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilt tillstånd för att användaett fartyg för yrkesmässigt fiske,3. att ur prisregleringskassan avsätter 8 000 000kr till yrkesfiskets trygghetsförsäkring för budgetåret1994/95,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en allmän fiskevårdsavgift,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utgiftsposterna''fångstbegränsning'' och ''stillaliggande med fiskefartyg''tas bort ur anslaget D 3 och finansieras över en särskildanslagspost.