ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02So50 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning prop. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag Adoptivbarn i har varit helt likställda medbiologiska barn vad gäller arv, föräldraförsäkring m.m.Sverige anses i andra länder vara ett ''bra'' adoptionsland.Många adoptivbarn som kommer till är över ettår gamla. För föräldrar till barn som är äldre än vidankomsten till innebär förslaget attadoptivföräldrarna inte längre likställs med föräldrar tillbiologiska barn.Av de utländska adoptivbarn som kom till 1992och 1993 genom förmedling via var 310respektive 258 gamla vid ankomsten. Antaletbarn var dessa år 374 och 233.De äldre adoptivbarnen har ett stort behov av att underen få knyta trygga relationer till sinaadoptivföräldrar. Vårdnadsbidraget skall enligtpropositionen upphöra då barnen fyllt . Eftersommånga adoptionsbarn vid ankomsten är får derasnya föräldrar inte möjlighet att utnyttja vårdnadsbidraget.Detta skulle enkelt kunna rättas till genom följande tillägg.Bestämmelserna om vårdnadsbidrag gäller i tillämpligadelar också vid adoption av barn. Tidpunkten då denförsäkrade fått barnet i sin vård jämställs därvid medtidpunkten för barnets födelse. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att bestämmelserna omvårdnadsbidrag skall gälla i tillämpliga delar också vidadoption av barn,2. att beslutar att tidpunkten då den försäkradefått barnet i sin vård skall vad avser vårdnadsbidragjämställas med tidpunkten för ett barns födelse.
mot · GH02So52 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag Enligt lagen om allmän försäkring har s k garantidagar iföräldraförsäkringen kunnat tas ut av föräldrarna till dessatt barnet fyllt eller den senare tidpunkt då barnet haravslutat det första skolåret. Syftet med detta har varit attgöra det möjligt för föräldrar att minska sin arbetstid för attkunna ägna sig mer åt sitt barn och på ett sätt som passar familjen bäst.Med förslaget om vårdnadsbidrag upphör garantidagaratt utgå. Det förefaller att vara en rimlig bedömning. Fördem som har barn som inte kommer i fullt åtnjutande avvårdnadsbidraget föreslås övergångsbestämmelser. Medhänsyn till nödvändigheten av att i annat fall behöva behållaoch underhålla hitillsvarande rutiner föreslår regeringen attgarantidagar som inte uttagits skall varaförverkade.Familjepolitiken bygger på valfrihet. Varje familj skallges största möjliga valfrihet att utforma tiden med sina småbarn så som det passar dem bäst. Det kommer således attvariera från familj till familj och kanske även mellan olikaperioder i en familjs liv.Många föräldrar har sett en för dem lämplig utformningav uttag av föräldrapenning och garantidagar så att den ienlighet med lagens syfte och bestämmelser sträcker sigöver tiden fram till dess att barnet eller barnen fyllt . Denu föreslagna övergångsbestämmelserna kan i åtskilliga fallslå sönder den planering som familjen gjort och som varitlagens syfte att den skulle kunna göra.I de fall att endast återstår ärproblemet säkerligen överkomligt. men det är inte ovanligtatt familjer sparat upp till garantidagar, d v s 90dagar. Att nu tvingas ta ut dessa under i praktiken högst 2år kan vara förenligt med stora svårigheter i det enskildafallet. I de fall att det i familjen finns flera barn med sparadegarantidagar blir det oöverstigligt.Att ta ut t ex ärofta helt ogörligt för småbarnsföräldrar somförvärvsarbetar. Det rör sig inte heller om ett sätt attmissbruka förmåner utan endast om att dessa familjer valtatt uppskjuta uttaget av sina förmåner så som det passardem bäst och som varit avsikten med föräldrapenningensutformning.I en del fall är kanske inte det ekonomiska utfallet avuttag av garantidagar det avgörande utan den därmedförbundna rätten till ledighet. En rätt till ledighet somannars i många fall kan bli mycket svår eller helt omöjligför dessa föräldrar att hävda gentemot arbetsgivaren. Att devalt att inte hävda denna rätt fullt ut under barnets/barnensallra första levnadsår skulle med föreslagna retroaktiva ochsnäva övergångsbestämmelser leda till att de helt går misteom förmånen. Det skulle stå i uppenbar strid med enfamiljepolitik för valfrihet. För dessa föräldrar börövergångsbestämmelserna utsträckas till föratt bättre överensstämma med de förutsättningar somföräldrapenningen avsett för dem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt antar regeringens förslag till ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring med den ändringen attuttag av garantidagar enligt äldre bestämmelser för barnsom är födda kan ske fram till den 30juni 1999.
mot · GH02T39 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:166 Avreglering av järnvägstrafiken och riktlinjer m.m. för SJ:s verksamhet --1996 Avreglering av järnvägstrafikenI propositionen föreslås en avreglering avjärnvägstrafiken fr.o.m. . Dessutom ställskrav på SJ:s fortsatta verksamhet i form av avkastning ochsoliditet.En förutsättning för att människor skall kunna leva ochverka i alla delar av landet är, att det finns en fungerandegrundläggande samhällsservice. I den grundläggandesamhällsservicen ingår post, tele, vägar, järnvägar ochflygförbindelser.Om staten överlåter ansvaret för denna grundläggandesamhällsservice till marknadskrafterna kommer det att ledatill kraftigt försämrade kommunikationer utanförstorstadsområdena. Den våg av avregleringar som denborgerliga regeringen genomför innebär således attförutsättningarna för den regionalpolitik som byggts uppunder bryts sönder.Regeringens förslag om avreglering av järnvägstrafikenfår förödande konsekvenser. Det ligger i sakens natur attdet inte går att bedriva järnvägstrafik på alla linjer där mangör det om man kräver en strikt företagsekonomisklönsamhet. Miljömässiga och regionalpolitiska vinster synsinte i en företagsekonomisk kalkyl. Därför kommerpropositionens förslag om avreglering kombinerat medskärpta krav på avkastning och soliditet hos SJ att leda tillomfattande nedläggningar av järnvägstrafik. Demiljömässiga och regionalpolitiska effekterna avregeringens förslag är oacceptabla. Propositionen bördärför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:166.
mot · GH02T42 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:168 Ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken De flesta är säkert överens om att avregleringen av taxipå sikt kommer att vara positiv både för konsumenter ochför dem som är ansvariga för att en god taxiservice skallkunna upprätthållas. Det vore naivt att tro att alla problemkring taxiverksamheten skulle försvinna i och med attregleringen upphörde. Förvisso försvann en del problem isamband med avregleringen, men en del nya uppstod.Därför är det positivt att regeringen i propositionen klartbetonar vikten av den genomförda avregleringen och istället föreslår åtgärder mot de avarter som uppstått.Det finns tyvärr också vissa problem som uppstått ellerkan uppstå i samband med att regeringen föreslår åtgärderi denna proposition. Detta beror i sin tur på att avarter inomtaxinäringen som uppstått i och med taxis avreglering ärkoncentrerade till framförallt storstäderna.På många ställen i känner man inte till och harinte drabbats av det som i första hand verkar vara ettstorstadsfenomen. Därför uppfattar taxi på landsbygdenmånga förslag som onödiga och byråkratiska.Beträffande förarlegitimationen kan små företagdrabbas då dessa på sin höjd ber om hjälp frånextrachaufförer, kanske en gång för att fåavlösning. Då förarlegitimationen kostar pengar ochextrachauffören knappast vill betala en sådan för körningnågon gång , är risken att företaget låter ägarenköra utan ersättare eller så lägger man ner trafiken undervissa med allt vad detta innebär av försämrad service.Ett taxiföretag består ofta av både taxibilar ochbussar. I och med gäller olika regelverkavseende arbetstid vad gäller taxi och buss. Detta kommeratt skapa stora problem då förarna i dessa företag kör bådetaxi och buss.I övrigt vad gäller fusk eller rättare sagt bedrägerier medtaxametrar, lär man ha ett system iDanmark som gör det ytterst svårt att fuska. Regeringenborde kontrollera om inte nämnda system borde provas, tydet som fungerar i borde rimligtvis fungera ävenhär. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om taxinäringen.
mot · GH02T43 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:168 Ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken Regeringen föreslår nu en skärpning avlämplighetsprövningen, vilket vi välkomnar. Menytterligare åtgärder borde vidtas. I det tillkännagivande tillregeringen som finns i betänkandet 1992/93:TU1 nämnsbl.a. krav på ett trafiktillstånd till varje bil.Vi anser att propositionen inte uppfyller riksdagenstillkännagivande. Med de i propositionen föreslagnaåtgärderna ändras nu i sak mycket litet för de redanetablerade.Vi vill från hänvisa till vår tidigare väcktamotion i taxifrågan, 1991/92:T916. Därav följer att vi ej kangodta de nu föreslagna åtgärderna för taxinäringen då vi ejanser att de räcker för att komma till rätta med de problemsom taxinäringen har.För att lösa de problem som finns borde man följa detuttalande som redan har gjort om etttrafiktillstånd per bil. Frågan är också om man inte måsteåtergå till att taxi tillhör en beställningscentral. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder förtaxinäringen enligt vad i motionen anförts.
mot · GH02T44 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:168 Ökad tillsyn av den yrkesmässiga trafiken Regeringen har utlovat krafttagför att komma till rätta med problemen inom denyrkesmässiga trafiken. Senast i proposition 1993/94:168 harproblem tagits upp och förslag lämnats till åtgärder ombättre tillsyn och kontroll av taxitrafiken. Om dessagenomförs kan förhoppningsvis vissa förbättringar uppnås.Regeringen har dock enligt min uppfattning ägnattaxameterproblematiken alltför liten uppmärksamhet.Vägverket har inte heller på ett tillfredsställande sätt tagititu med de problem som hänger samman medtaxametrarna.Regeringen föreslår i sin proposition att man ska krävaen bättre prisinformation om taxor i taxitrafiken. För att enprisinformation ska vara meningsfull, förutsätts att kundenkan kontrollera att den annonserade taxan har tillämpatsvid beräkning av det totala priset. De taxor somhuvudsakligen tillämpas inom taxitrafiken uppfyller intedetta krav. Skärpta krav på prisinformation blir därför ettslag i luften. Kunden måste också kunna lita på atttaxametern mäter tid och vägsträcka på ett korrekt sätt närtotalpriset beräknas.I föreskrifter om taxametrar föreskrivs på kvittot ska kunna utläsa sambandet mellan pris ochutförd prestation. har efter ett testav samtliga taxameterfabrikat konstaterat att inget fabrikatuppfyller detta krav. Mig veterligen har inget gjorts för attkomma till rätta med detta förhållande. Man kan då frågasig om det är meningsfullt att ha några föreskrifter och kravom ingen i alla fall bryr sig om ifall de efterlevs.Taxametrarnas plombering har också tagits upp i olikasammanhang och en skärpning av reglerna har föreslagits.Det kan vara ett steg på vägen för att minska fusket, men ärlångt ifrån tillräckligt för att göra taxametrarna tillförlitliga.Vid såväl rutinmässiga som flygande kontroller måsteden som utför kontrollen kunna se vilka program och taxorsom finns lagrade i taxametern. Den tömnings- ochladdningsdator som används har en uppgift om vilketprogram eller promtversion som taxametrarna laddats med.Detta borde även framgå av den rapport som kan skrivas utfrån taxametern.För att komma till rätta med de problem som är knutnatill taxametrarna måste man lägga ett större ansvar påtaxametertillverkarna att deklarera de program som finnslagrade i taxametern samt skydda dem från otillbörligtintrång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på prisinformation ochtaxametrar.
mot · GH02Ub48 · 1994-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:126 Svenskundervisning för invandrare (sfi) Svenskundervisningen för invandrare (sfi) befinner sig ikris. Detta framgår med stor tydlighet av de rapporter somRiksdagens revisorer, och Skolverketlämnat. Detta förhållande är alarmerande eftersomtillräckliga kunskaper i svenska är av avgörande betydelseför nya invandrares möjligheter till framgångsrikintegration med det svenska samhället och framför alltderas möjligheter att hävda sig på en kärv arbetsmarknad.Regeringen försöker tona ned betydelsen av kritikengenom att påstå att effekterna av sfi-reformen knappast fåttfullt genomslag när utvärderingarna gjordes. Den senastesfi-reformen trädde i kraft den 1 januari 1991.Riksrevisionsverket genomförde en särskild utvärderingefter denna tidpunkt bl.a. för att undersöka i vilkenutsträckning intentionerna med sfi-reformen förverkligats.Undersökningen gällde flyktingar och andra invandraresom påbörjade sfi-undervisningen ochsom fortfarande studerade eller avslutat studierna i augusti1992. Resultaten var djupt nedslående, kunskaperna isvenska efter genomgången sfi var i de flesta fall för dåligaför att motsvara de krav som ställs för att få arbete ellerpåbörja någon av AMU:s baskurser, där sfi-nivå krävs.Vi kan ställa oss bakom flera av förslagen ipropositionen, men menar att detta bara kan vara ett förstasteg. bör ges itilläggsdirektiv att föreslå sådana förändringar ochförstärkningar av undervisningen i svenska för invandrareatt de av revisorer, ochSkolverket påtalade problemen och bristerna i störstamöjliga utsträckning undanröjs.Vi kan inte godta propositionens förslag om väntetiderinnan kommunen är skyldig att ordna sfi. Väntetider på upptill och i vissa fall ännu längre är fullständigtorimliga och ägnade att permanenta ett av de allvarligasteav de påtalade problemen. Undervisningen skall påbörjassenast efter att rätt till sfi inträtt. Om särskildaskäl finns, skall undervisningen kunna påbörjas inom fyramånader.I propositionen föreslås att à ,dvs. motsvarigheten à , skallutgöra riktvärde för omfattningen av sfi. Vi anser att enökning av sfi-tiden i förhållande till vad som gäller ärabsolut nödvändig och ansluter oss till förslag,à . Denna ökning bör ses som ettförsta steg, det är troligt att ytterligare förlängning avriktvärdestiden kommer att visa sig nödvändig. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till Invandrar-och flyktingpolitiska kommittén,2. att beslutar att 13 kap. 3 § andra stycket skallha följande lydelse: Undervisningen skall finnas att tillgåsenast efter att rätt till sfi inträtt. Om särskildaskäl finns, skall undervisningen kunna påbörjas inom fyramånader,3. att beslutar att riktvärdet för omfattningenav sfi skall vara à .
mot · GH02Ub49 · 1994-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:126 Svenskundervisning för invandrare (sfi) En grundläggande förutsättning för att kunna integrerasi det svenska samhället är att man tillägnar sig det svenskaspråket. Språket har betydelse inte bara förkommunikation, utan är även en viktig faktor för att kunnakänna sig trygg i det nya landet.När en person fått besked om att han eller hon får stannai är det rimligt att göra det möjligt förvederbörande att skapa sig en ny tillvaro i . Till deträknas att ge invandrare undervisning så att de kan lära sigläsa, skriva, tala och förstå det svenska språket.I proposition 1993/94:126 föreslås att kommunerna skallvara skyldiga att tillhandahålla svenskundervisning förinvandrare (sfi) om inte särskilda skälfinns. Jag anser emellertid att detta innebär att invandrarnafår vänta alldeles för länge på att bli erbjudnasvenskundervisning. Kommunerna skall vara skyldiga atterbjuda undervisning . Detta innebäratt kommunerna skall vara skyldiga att erbjuda sfi-undervisning , om inte särskilda skälfinns däremot. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna skall varaskyldiga att tillhandahålla svenska för invandrare (sfi) inomhögst , om inte särskilda skäl finns däremot.
mot · GH02A40 · 1994-03-17 00:00:00 — att till förjämställdhetsstatistik anvisar utöver vad regeringen föreslagit,26. att till Nordiska dokumentationscentralenför kommunikationsforskning (NORDICOM) vidUniversitetet i anvisar utöver vad regeringen föreslagit för statistik ochutredningar om jämställdhetsaspekter inommassmedieområdet,27. att till de politiska kvinnoorganisationernaanvisar utöver vad regeringen föreslagit,28. att till ett särskilt anslag förkvinnoorganisationernas samarbete med invandrar- ochflyktingorganisationer anvisar .
mot · GH02A41 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt -- delat ansvar I den nu aktuella propositionen föreslås bl.a. attarbetsgivare med tio anställda eller fler skall vara skyldigaatt kartlägga löneskillnader mellan kvinnor och mänpå arbetsplatsen. Översikten skall ingå i denjämställdhetsplan som dessa arbetsgivare är skyldiga attupprätta årligen.Frågor om löneskillnader mellan kvinnor och män ochandra frågor som rör jämställdheten måste enligt minuppfattning få en för alla parter positiv lösning. Osakligalöneskillnader mellan män och kvinnor måste motverkas.Det är viktigt att komma ihåg att lagstiftningpå området lätt kan uppfattas som ett hinder förarbetsgivares och arbetstagares naturliga engagemang.Regler och sanktioner är inte alltid bästa sättet att nå goda,varaktiga resultat. För att öka medvetenheten i dessa frågorkrävs i första hand ökad utbildning och information.En annan aspekt som bör uppmärksammas rör demindre företagens möjligheter att genomföra olikakartläggningar och planer. Även företagare med tioanställda eller fler kan ha praktiska och ekonomiskasvårigheter att upprätta jämställdhetsplaner ochkartläggningar. Jämställdhetsplanen är omfattande. Denskall innehålla förslag på åtgärder för att främjajämställdhet, kopplade till målsättning förjämställdhetsarbetet. Planen skall följas av en redovisningav genomförda åtgärder.Verkligheten visar att kommuner och mindre företagarehar svårt att uppfylla jämställdhetslagens krav om attupprätta en jämställdhetsplan. Detta torde främst bero påbristande kunskaper och i företagarnas fall även på knapparesurser. Det finns goda skäl att tro att kravet på attkomplettera jämställdhetsplanen med en kartläggning avlöneskillnader inte kommer att kunna följas, av samma skälsom här angivits.Ytterligare en synpunkt på förslaget att åläggaarbetsgivare en skyldighet att genomföra kartläggningar avlöneskillnader är att dessa lätt kan uppfattas somsystematiska arbetsvärderingar. För arbetsvärderingar finnsför övrigt inget av alla parter accepterat system. Denanställdes krav på integritet gör sig särskilt gällande vidsådana kartläggningar på en mindre arbetsplats.Innan arbetsgivare åläggs nyadokumentationsskyldigheter bör en utvärdering göras avhur jämställdhetsarbetet fungerat. Särskilduppmärksamhet bör härvid riktas mot mindre företagaresmöjligheter att utföra jämställdhetsplaner och andrakartläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de mindre företagens svårigheteratt genomföra obligatoriska planer och kartläggningar påjämställdhetsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utvärdering avarbetet med jämställdhetsplaner, främst bland mindreföretagare.
mot · GH02A42 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt -- delat ansvar Regeringen har förelagt två propositioner sompå flera sätt hör ihop. Den ena är proposition 1993/94:148om vårdnadsbidrag, den andra är proposition 1993/94:147om jämställdhetspolitiken.Vad gäller den sistnämnda har regeringen här lagt införslag om förändringar av föräldraförsäkringen, både vadavser kompensationsnivåer och vad avser vem som skall harätt till förmånerna. Regeringens förslag innebär i denna delatt en månad i föräldraförsäkringen skall vara förbehållenfadern.Moderata Samlingspartiet avvisade på sin partistämma inovember 1993 tankarna på en så kallad pappamånad.Skälet till detta är att det tvång som en pappamånad innebärstrider mot moderat ideologi och inte tilltror människor attsjälva kunna råda över arbetsfördelningen inom familjen.Vi ser förslaget om en pappamånad som en komponenti en familjepolitisk uppgörelse, där vårdnadsbidraget är denstora delen. Mot denna bakgrund är det enligt vår meningolyckligt att regeringen valt att lägga de båda förslagen i tvåolika propositioner som remitteras till olika utskott.Vi utgår dock ifrån att de båda förslagen, d v svårdnadsbidraget respektive förändringarna iföräldraförsäkringen, kommer att behandlas ochatt detta innebär att en pappamånad inte kommer attinföras om ett vårdnadsbidrag ej bifalls av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att en ''pappamånad'' införs endasti det fall bifaller förslaget om införande avvårdnadsbidrag.
mot · GH02A43 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt -- delat ansvar Vi kan i allt väsentligt hålla med om vad regeringenanfört beträffande målen för jämställdhetspolitiken (avsnitt4.2). Vi menar dock att delmålet ''lika villkor ochförutsättningar för kvinnor och män i fråga om företagande,arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samtutvecklingsmöjligheter'' måste ges en högre prioritetsärskilt i fråga om kravet på lika lön för lika arbete. Trotsden i politiska sammanhang ofta uttalade ambitionen harutjämningen av löneskillnaderna avstannat.Löneskillnaderna tycks faktiskt återigen öka till männensförmån. Det är nödvändigt att sätta upp ett tidsrelaterat målinom vilket lönediskrimineringen måste vara minimerad.Det bör inte vara orimligt att sätta tiden till tre år.För Ny Demokrati är den personliga friheten avgrundläggande betydelse. Familj och barn måste i förstahand vara föräldrarnas ensak och inte statens. Staten skallinte styra föräldrarnas val i fråga om vem som skall varahemma och ta hand om barn. Det bestämmer föräldrarnagemensamt. Med hänsyn härtill kan vi inte accepteraregeringens förslag beträffande fäders uttag avföräldraledighet, dvs förslaget om ändring iföräldraförsäkringen och förslaget om information ochopinionsbildning om föräldraledighet.Ny Demokrati har tidigare yrkat att ersättningsnivån iföräldraförsäkringen sänks från till (mot1993/94:Sf271). Även regeringen föreslår nu en sådansänkning, dock med undandtag för varderaföräldern. Vi vidhåller vårt yrkande.Vi anser inte att det finns skäl att byråkratiserajämställdhetspolitiken och att öka statens utgifter. Viavvisar därför förslaget om länsexperter förjämställdhetsfrågor. Med hänvsisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högsta prioritet för målet ''likalön för lika arbete'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet ''lika lön för likaarbete'' skall uppnås , förslagsvis ,3. att avslår regeringens förslag beträffandeföräldraförsäkringen,4. att avslår förslaget om information ochopinionsbildning om föräldraledighet,5. att beslutar sänka ersättningsnivån iföräldraförsäkringen från till ,6. att avslår förslaget om länsexperter förjämställdhetsfrågor.
mot · GH02Bo16 · 1994-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:144 Bostadsbidrag för Bland de hushåll som kan få bostadsbidrag finns mångastuderande. Bostadsbidraget är ett välkommet stödeftersom dessa hushåll ofta måste skaffa bostad därbostadsbrist råder och hyresnivån är upptrissad. Även småbelopp är då viktiga. I medierna har uppmärksammats attbelopp inte betalas ut och attdetta är reglerat i lag. Denna gräns är utmanande, då visamtidigt i en färsk proposition kan läsa att gränsen förutbetalning av bostadstillägg för pensionärer bör gå vid 25kronor per månad.Riksdagen bör därför ändra beloppsgränsenbeträffande utbetalning av bostadsbidrag så att denantingen överensstämmer med reglerna för bostadstilläggeller så att mindre belopp kan sammanföras till gemensamutbetalning för en lämplig period.Vederbörande utskott bör utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i lagen ombostadsbidrag i syfte att även mindre bostadsbidragsbeloppän utbetalas.