mot · GH02Ub341 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett nytt bidragssystem gäller från förfristående skolor på grundskolenivå. De nu gällandebestämmelserna innebär, efter vissa förändringar ,att fristående skolor godkända för vanlig skolplikt skalltilldelas medel för sin verksamhet av elevernashemkommuner. För varje elev tilldelas skolan ett beloppsom motsvarar den genomsnittliga kostnaden per elev ihemkommunens grundskola det pågående kalenderåret pådet stadium som eleven tillhör. Vid tilldelningen fårkommunen göra ett avdrag som uppgår till högst avden framräknade genomsnittskostnaden.Detta system har inneburit stora planeringssvårigheterför kommunerna eftersom det i flera fall bildats friskolor avde skolor som kommunen velat lägga ner. Kommunen harinte rätt att neka en godkänd skola bidrag vilket innebärökade kostnader för kommunen. Detta kan i sin tur drabbaandra skolor eller annan verksamhet i kommunen,exempelvis barnomsorgen.Samtidigt som man i många kommuner har haftekonomiska problem och därför gjort kraftiga besparingarinom det egna skolväsendet tvingas man satsa snabbtväxande belopp på privata skolor. Etablering av en privatskola i ett område där kommunens politiker bedömt att dekan och behöver göra en mer rationell skolorganisationgenom att stänga en skola, innebär en merkostnad för detövriga skolväsendet och denna faktor måste tillåtas vägas invid bedömning av den privata skolans resursbehov.Enligt så ökadekostnaderna för kommunerna på grund av friskolorna med25 miljoner . Merkostnaden förkommunerna med det ökande antalet elever i friskolor somskett , och som annars till stor del hade rymtsinom respektive kommuns befintliga skolorganisation,handlar om minst 200 miljoner kronor.Förlorarna i detta spel är framför allt barnen ochungdomarna i de kommunala skolorna. Det är i huvudsakfrån dem resurserna tas. Det handlar nu om stora beloppsom överförs från de offentliga skolorna till de privata. Mendet är också inledningen på en utveckling i riktning mot ettstarkt uppdelat skolsystem, dvs. vad som i negativ meningkallas en segregerad skola.Antalet privata skolor växer snabbt. I september 1991fanns 83 privata skolor. fanns 115 skolor pågrundskolenivå som erhöll statsbidrag. godkändes 94 grundskolor för statsbidrag avSkolverket. fanns således 209 privatagrundskolor med rätt till generösa bidrag från samhället.Anledningen till den rekordsnabba tillväxten ärnaturligtvis att de privata skolorna tilldelas resurser avsamhället som i relation till deras åtaganden med fåundantag kraftigt överstiger vad den offentliga sektornsskolor får. Överkompensationen av privata skolor förstärksäven av att dessa tillåts ta ut elevavgifter.Det är ett känt faktum att elevavgifter även om de är lågtsatta fungerar som ett segregationsmedel. Elevavgifter påöver som tillåts vid privata skolor i t.ex.Stockholm och har definitivt den funktionen.I allt fler kommuner införs ''skolpeng''. Skolpengenfungerar oftast som ett sätt att fördela resurser mellanskolor. En stor del av pengarna fördelas generellt.Resurserna för barn med särskilda behov minskar. Detinnebär att resurser tas från områden med stora behov.I slutbetänkande hösten1993 anförs att när det gäller risker för segregation inomkundvalssystemet är det framför allt det fria skolvalet ochskolpengen som är av intresse. Det framgår av såvälinternationella som svenska studier som kommittén tagit delav att det finns tendenser till oönskade effekter i form avtecken på ökad segregation.Av de internationella studierna framgick attmedelklassföräldrar har större benägenhet att utnyttjavalmöjligheten än arbetarklassföräldrar. Man väljer oftastskolor med högre social status. Detta innebär att skolormed låg status tappar elever och kan komma in i ennedåtgående spiral. Dessa tendenser överensstämmer medSkolverkets undersökning av skolval. I denna studiekonstateras också att det finns en efterfrågan hos föräldraroch elever på ökat inflytande och valmöjligheter när detgäller . I en av storstadskommunernaframhåller både föräldrar och lärare att svenska elever ochinvandrarelever med höga ambitioner beträffandespråkfärdighet i svenska väljer att söka sig till skolor utanförde invandrartäta områdena. I dessa skolor ökar då andeleninvandrarelever ytterligare.Trots att kommittén konstaterar att det finns tendensertill ökad segregation på grund av det fria skolvalet ochskolpengen så har man inget förslag om hur dessa tendenserskall motverkas.Hösten 1993 avstyrkte minmotion K615, i vilken jag hade ett yrkande om att enutvärdering borde göras av checksystemet och skolpengenavseende risken för ökad segregering, med en korthänvisning till att de frågor som den berör hade behandlatsi kommitténs slutbetänkande.Det är riktigt att frågan behandlades av kommittén ochman konstaterade också att det fria skolvalet och införandetav skolpeng i vissa områden redan har visat sig leda till ökadsegregation. I kommitténs sammanfattande analys fannsdock tyvärr inget förslag till åtgärd eller lösning för attmotverka den ökande segregationen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt högst av kommunens genomsnittliga kostnad perelev i hemkommunens grundskola det pågåendekalenderåret på det stadium som eleven tillhör får tilldelasprivata skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kommunerna vid fördelning av resurser till privat skolafår möjlighet att väga in de merkostnader som kanuppkomma för kommunens övriga skolväsende,3. att hos regeringen begär en särskildutredning med uppdrag att framlägga förslag för attmotverka den ökande segregeringen i det svenskaskolsystemet.