mot · GH02A805 · 1994-01-25 00:00:00 — Nästan lika många kvinnor som män förvärvsarbetar iSverige . Kvinnornas ökade intåg på arbetsmarknadenär en av de mest genomgripande förändringar som ägt ruminom svenskt arbetsliv under de senaste decennierna.Kvinnor har större rörelsefrihet, är mer ekonomisktoberoende och delaktiga i samhället . Denofficiella inriktningen är att kvinnor och män skall hasamma rättigheter. Detta kommer till uttryck i lagar,förordningar och avtal. Den svenska arbetsmarknaden kansåledes tyckas vara jämlik mellan könen, men statistiskadata visar att det inte är så.Kvinnor har på arbetsmarknadens alla sektorer generelltsett lägre löner än män. var en kvinnligindustritjänstemans lön av en manlig tjänstemans lön.En kvinnlig kommmunalanställd hade av en manligkommunalanställds lön. Som nedanstående tabell visarminskar inte löneskillnaderna mellan kvinnor och män.Löneutvecklingen varierar också mellan olika sektorer påarbetsmarknaden.nKvinnors lön i procent av mäns. Heltidsanställda.ÅrIndustriarbIndustritjmStatsanstKommunalanst 197586678379198091718883198590739187199089758883(Källa: Arbetslivsfakta nr 1/93)Löneskillnaderna mellan kvinnor och män påverkareffektivt hur mycket framförallt kvinnor och män med småbarn förvärvsarbetar och hur arbetstiden fördelas i arbetslivoch hem. Beslut inom familjen hur det gemensammaarbetet i hemmet skall fördelas fattas ofta på grund av hurdet kommer att påverka den gemensamma ekonomin. Närett barn blir sjukt ligger det nära till hands att den avföräldrarna som gör den minsta ekonomiska förlustenstannar hemma med det sjuka barnet. Beslutet att den somtjänar minst också är den som väljer deltidsarbete närbarnen är små baseras i hög grad på familjeekonomiskaöverväganden. Detta påverkar kvinnors möjligheter tillcheftjänster, att avancera och göra karriär och är en viktigbidragande orsak till att kvinnor och män trots samma yrkeoch utbildning finns på olika lönenivåer och har olikakvalificerade arbetsuppgifter.Andelen kvinnor som arbetade deltid var 41 %.Andelen män var . Under en genomsnittlig vecka år1992 arbetade av kvinnorna i åldern 16--och av männen i samma åldersgrupp. Av den totalafrånvaron svarade vård av barn för av kvinnornas och3,av männens frånvaro.Sammanfattningsvis kan konstateras att kvinnorollenhar förändrats och är inne i enförändringsprocess. Däremot har mansrollen inteförändrats i samma utsträckning. Samhället och mannensjälv har inte varit lika intresserade av att ändra den rollen.Detta har inneburit att kvinnorna fått ta på sig dubbla rolleroch att den tredje rollinnehavaren, barnet, kommit i kläm.För att underlätta för männen att ta på sig mer av arbetetmed vård och omsorg och på så sätt bli mer delaktiga avgemenskapen med barnen krävs en attitydförändring i helasamhället. Glädjande nog är en ändring på gång. Män har istörre utsträckning än tidigare börjat ansvara för vård avbarn i det egna hemmet. Men processen kan påskyndasgenom kraftfulla informationsinsatser till arbetstagare ochfackförbund samt arbetsgivare och deras organisationer.Det är också angeläget att arbetet i hemmetuppvärderas, synliggörs och får en ökad status. Arbetet idet egna hemmet med fullt ansvar för en eller flera andrapersoner bör vara meriterande även för ansvar ochledarskap i arbetslivet.En bidragande orsak till de stora skillnaderna mellankvinnors och mäns löner är ändå könssegregeringen påarbetsmarknaden.Könssegregeringen på arbetsmarknaden är en mycketviktig förklaring till lönseskillnader mellan kvinnor ochmän. Den vertikala könssegregeringen, det vill säga detfaktum att kvinnor och män ofta finns på olika nivåer isamma yrke är inte minst viktig. När någon typ avsvårighetsgradering av befattningar ingår som en variabel istatistikmaterialet, har den förklarat den största delen avlönseskillnaderna mellan kvinnor och män, oavsett sektoreller bransch och oavsett om yrket som sådant ärkvinnodominerat (ekonomiarbete, personalarbete)mansdominerat (verkstadsarbete, arkitektarbete) eller harjämn könsfördelning (planering, utbildning). (SOU 1993:7 )skiljer mellan sakliga ochosakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Osakliglöneskillnad innebär i princip lönediskriminering, dvs. ''närkvinnor som individer eller grupp betalas mindre än män avorsaker som har föga eller ingenting att göra med derasarbete''.Sakliga löneskillnader innebär att kvinnor och män pågrund av exempelvis olika utbildningstid, hel- ellerdeltidsarbete befinner sig på olika nivåer. Sakligalöneskillnader, menar utredningen kan också orsakas av''familjerelaterade hinder'' som exempelvis att kvinnanarbetar deltid medan barnen är små. Utifrån ettsamhällsperspektiv kan man enligt utredningen se sådanasakliga löneskillnader som ett utslag av strukturelllönediskriminering.Den tillgängliga statisktiken kan inte användas för attfastställa om löneskillnaderna mellan kvinnor och män ärsakliga eller osakliga. slår fast att''så länge lönestatistiken ger upplysningar omlöneskillnader som söker sin förklaring, måste analysen avtänkbara orsaker till löneskillnaderna fortsätta''.För att komma tillrätta med den orättvisa lönesättningenoch de ökade löneskillnaderna mellan kvinnor och mänkrävs kraftfulla åtgärder. Den pågående översynen avjämställdhetslagen måste innebära attjämställdhetsombudsmannen ges sådana befogenheter attden osakliga löneskillnaden kan försvinna frånarbetsmarknaden. Kraftfulla insatser måste också göras såatt kvinnor i större utsträckning får ledande positioner inomnäringsliv, offentlig sektor och samhället i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om löneskillnaderna mellan kvinnoroch män,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ökadinformationsspridning för att åstadkomma enattitydförändring så att pappors möjlighet ökar att i störreutsträckning kunna vårda egna barn i hemmet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Jämställdhetsombudsmannenges ökade resurser och befogenheter att verka så att denosakliga löneskillnaden mellan kvinnor och män försvinner,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Jämställdhetsombudsmannenges ökade resurser och befogenheter att kraftfullt verka föratt ledande positioner inom näringsliv, offentlig sektor ochsamhället i övrigt görs tillgängliga för kvinnor på sammavillkor som för män.