mot · GH02T53 · 1994-04-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:167 En effektivare fordonskontroll InledningRegeringens förslag om förändringar av formerna förfordonskontrollen är i praktiskt taget alla delar bra.Regeringsförslaget är väl utformat för att tillfredsställa högtställda krav på kompetens och oväld hos dem som utförkontrollbesiktningarna som det reformeradesystemet bidrar till en rationell och kostnadseffektivbesiktning, vilket kan leda till lägre avgifter samtförbättringar av serviceutbudet för bilägarna.Det är viktigt att understryka att förslaget i motsats tillvad som framskymtat i en del debattinlägg inte ökar riskenför godtycke eller fusk -- utan tvärtom. Regeringens förslagbör således i sina huvuddrag bifallas av riksdagen.Vi finner emellertid vid en närmare granskning avregeringens förslag att det på några punkter ger upphov del praktiska problem. Utan att ge avkall på kravet atttrafiksäkerheten skall främjas och att miljön måste skyddasbör det enligt vår mening vara möjligt att införa en delförenklingar som undanröjer en del av dessa praktiskaproblem.Denna motion avser därför regeringens förslag attbehålla visst monopol för den nuvarande riksprovplatsenAB () vad gäller typbesiktning ochregistreringsbesiktning (avsnitt 4.1 och 4.2 i propositionen).Nuvarande ordningEnligt nuvarande besiktningsordning har ASB somriksprovplats monopol på typbesiktning av motorfordonoch fordonskomponenter, med undantag för belysning,däck och vissa andra komponenter där Statens provnings-och forskningsinstitut (SP) respektive Statens väg- ochtrafikforskningsinstitut (VTI) som riksprovplatser harmotsvarande monopol. För vissa specialbesiktningar enligtinternationella konventioner gäller särskilda bestämmelser.Beslut om typgodkännande av fordonskomponenterfattas av på basis av provningar från ASB ochövriga riksprovplatser. Beslut om typgodkännande av ettfordon i sin helhet är delegerat till ASB.Registreringsbesiktning av nya motordrivna fordon ochsläpfordon är ett alternativ till typbesiktning. ASB har i dagsom riksprovplats monopol på all registreringsbesiktning.EES-avtaletEES-avtalet innebär att man i från den 1 januari1995 utan ytterligare teknisk provning och godkännande fårmarknadsföra bilar som fått ett s.k. helbilsgodkännandeenligt EG:s direktiv /53/EEC av engodkännandemyndighet inom EES. Motsvarande gälleräven fordonskomponenter som omfattas av EG:s direktiv.Enligt direktivet 92/53/EEC skall beslut omgodkännande fattas av en ansvarig nationell myndighet,som skall anmälas till EG. Direktivet öppnar dockmöjlighet att låta provningen utföras av en eller flera såkallade ''technical services'', som då också skall anmälas. Avdessa krävs att de skall uppfylla tillämplig europeiskstandard för provningslaboratorier, vilket kan visas blandannat med ackreditering.Riksdagens beslut om öppna systemRiksdagen beslöt med anledning av denså kallade EES-propositionen (prop. 1991/92:170, bet.1992/93:EU1, rskr. 1992/93:18) att avskaffariksprovplatssystemet och så långt möjligt införa öppnasystem i enlighet med EG:s policy på området. Med öppnasystem avses att alla tekniskt kompetenta organ som såönskar skall kunna medverka i systemet. Den tekniskakompetensen kan visas t.ex. med ackreditering. I lagen(1992:1119) om teknisk kontroll kommer detta till uttryck ibestämmelserna om anmälda organ, som har dennainnebörd. Kontrollen av kompetensen handhas av Styrelsenför teknisk ackreditering (SWEDAC).I avsnitt 3.1.1 i prop. 1993/94:167 lämnas en beskrivningav de principer för bedömning av överensstämmelse somtillämpas i EG-direktiv enligt den nya metoden utanmyndighetsgodkännanden och med särskilda roller föranmälda organ. Av avsnitt 3.1.3 framgår att EG-direktiveninom fordonsområdet i huvudsak är av ett annat slag, såkallade äldre direktiv. beslut om öppna systeminnebar dock uttryckligen att principen skall tillämpas intebara på direktiv enligt den nya metoden utan också på äldredirektiv när så är möjligt.Avskaffandet av riksprovplatserna innebar att områdenmed kontroll av riksprovplats på motsvarande sätt skulleersättas med öppna system, där kompetensen styrktes medackreditering av SWEDAC enligt bestämmelserna om dettai lagen om teknisk kontroll. Ackreditering är ett i principfrivilligt förfarande, där det ackrediterade organetskompetens i visst hänseende prövas av ettackrediteringsorgan enligt särskilda regler. Syftet medackrediteringen av provningslaboratorier är att säkerställaförtroende för laboratoriets provningsresultat.Ackreditering är öppen för de organ som begärackreditering.En successiv övergång från riksprovplatser till öppnasystem pågår . Förslaget i proposition1993/94:167 innebär att ASB upphör som riksprovplats.Problem uppkommer dock då regeringen föreslåratt ASB skall behålla sitt monopol i vissa delar och styrkasin kompetens med ackreditering.Regeringens förslag i prop. 1993/94:167Regeringen föreslår i avsnitt 4.1 att nuvarandebesiktningsordning behålls oförändrad för typbesiktningarav motorfordon enligt EG:s direktiv, typprovning avkomponenter och system för sådana fordon samt för vissaspecialbesiktningar. Formella godkännandebeslut överförsfrån ASB till den 1 januari 1995.Som skäl anges (s. 21) att det i sannolikt intefinns utrymme för mer än ett provningslaboratorium för detekniska undersökningar som skall ligga till grund förVägverkets godkännandeprövning och att man bör slå vaktom den kompetens som provningsorganen förvärvat. Enligtpropositionen bör därför området inte nu öppnas förkonkurrens och endast de organ som utförtypprovning ackrediteras.På denna punkt är det risk att det uppstår en onödigbegreppsförvirring eftersom, som ovan beskrivits,ackrediteringsförfarandet inte är förenligt med enmonopolställning.Regeringens förslag kan tolkas så att även det monopolsom finns för SP och VTI skall bibehållas.Regeringen föreslår vidare i avsnitt 4.2 beträffanderegistreringsbesiktning att sådan besiktning delas upp på tvåmoment, dels ett provningsförfarande, dels ettgodkännandeförfarande med beslut av , varsresultat skall ligga till grund för beslut.Huvuddelen av sådan provning skall utföras av organ somackrediteras av SWEDAC inom ett öppet system.I fråga om bussar och tunga lastfordon med en totalviktöver skall dock provningen göras av ASB, somförutsätts bli ensamt ackrediterat organ. Denna ordningskall gälla ''''. Därefter avserregeringen att återkomma till frågan om kretsen avackrediterade organ bör utvidgas.Problem och nackdelar med regeringens förslag i dessadelar 1. Som har framgått av det tidigare förutsätterackreditering ett öppet system. Den i propositionen angivnamodellen med att endast ett utpekat organ skallackrediteras för en viss provning är således ut formellsynvinkel inte möjlig. En annan modell bör därför användasför att behålla monopolet i relevanta delar.2. Förslaget innebär att även SP och VTI behållermonopol på begränsade områden, vilket skapar oklarhetom den förändring av den svenska ordningen för provningoch kontroll som pågår. Eftersom en sådan ordning inte ståri överensstämmelse med beslut att ersättariksprovplatssystemet med öppna system och med den ilagen om teknisk kontroll intagna principen att de teknisktkompetenta organ som önskar det skall anmälas föruppgifter enligt EG-direktiv behövs en annan ordning förden kontrollverksamhet som inte nu bör omfattas av öppnasystem.3. Förslaget får negativa effekter för de kompetentaorgan som önskar delta i provningsverksamheten. SP harför närvarande ett ''underleverantörsavtal'' medgodkännandemyndigheten i om provning avfordonskomponenter. Följden blir att SP visserligen kanagera på den svenska marknaden som tekniskt kompetentprovningsorgan åt en annan stat men inte får sammabehörighet att prova åt Vägverket.FörslagRiksdagen bör ta fasta på substansen i regeringensförslag, dvs att typbesiktning av hela fordon samt vissafordonskomponenter, som t ex avgasrelateradekomponenter, liksom registreringsbesiktning av bussar ochlastbilar över inte nu bör utsättas för konkurrens iöppna system.Följande principer bör därför gälla:Beträffandeprovning för typgodkännande av hela fordon, samtkomponenter som t ex avgasrelaterade komponenter, börde provningar som skall ligga till grund för Vägverketsbeslut utföras enbart av ASB. Det innebär att endast ASBbör utses som ''technical service'' för sådan provning. Dekompetenskrav (EN 45 001) som uppställs i EG-direktivetbör styrkas på motsvarande sätt som anges i lagen(1992:1119) om teknisk kontroll.Beträffande besiktningsom görs enligt vissa internationella överenskommelser(TIR, ADR och ATP) bör i likhet med vad regeringenföreslår besluten om godkännande överflyttas tillVägverket. Även i detta fall bör det dock föreskrivas attVägverket skall anlita ASB för dessa besiktningar.Denprovning för typgodkännande som görs av VTI, SP ochASB beträffande fordonskomponenter bör, med undantagav vissa komponenter, t ex avgasrelaterade komponenter,kunna göras av ackrediterade organ. På grundval av dessabesiktningsresultat skall sedan besluta omgodkännande.För registreringsbesiktningar av bussaroch lastbilar över bör såsom regeringen föreslårenbart ASB ha möjlighet att utföra besiktningarna. Ettliknande formellt förfarande som för typbesiktning av helafordon bör tillämpas.Det bör ankomma på regeringen att finna former förkontroll av ASB:s prissättning inom de områden därföretaget kommer att ha en författningsbundenmonopolställning.Denna ordning för besiktning bör gälla under denärmaste åren. Mot bakgrund av de erfarenheter somdärvid vinns bör regeringen därefter återkomma tillriksdagen med frågan om fler former av besiktningar bör fåutföras av ackrediterade organ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt godkänner vad regeringen föreslagit iproposition 1993/94:167 enligt vad i motionen anförts.