mot · GH02Jo60 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:198 Lag om genetiskt modifierade organismer Åtgärder för en säker utveckling av bioteknikenDet är inte kända negativa effekter från användandet avavancerad bioteknik, som är anledningen till att samhälletsätter ramar för verksamheten. Det är osäkerheten omframför allt de långsiktiga konsekvenserna av att människani växande omfattning medvetet förändrar genomet hos växt-och djurarter, som är grund för regleringen av dessatekniker.Tveksamheten rör många olika aspekter, bland andraetiska och miljöskyddsliga. Detta försök till samhälleligtillämpning av försiktighetsprincipen är unikt och inteokontroversiellt. I alla länder där forskning och utvecklingav avancerad bioteknik äger rum är debatten intensiv.Positiva till utvecklingen och följaktligen mer negativatill restriktioner för densamma är ofta forskare inomaktuella områden, företag med produkter eller verksamhetpå dessa områden och människor i behov av den hjälp somkan bli resultatet av utvecklingen. De som är negativa tillden avancerade biotekniken och därför positiva till starkasamhälleliga restriktioner eller rent av förbud finner manofta i miljöorganisationer och organisationer med starktengagemang för etiska och moraliska frågeställningar.Mellan dessa båda ståndpunkter -- krav på stor frihet förutvecklingen å ena sidan och krav på starka restriktioner åden andra -- finns ett brett fält av mindre bestämdauppfattningar. På den politiska nivån har villrådighet lett tillbeslutsvånda och passivitet. I och inom EU har mandock reglerat hanteringen.Debatten har inte därmed upphört utan är fortsatt livlig.Modern bioteknik har redan stor betydelse på mångaområden, till exempel inom medicin och sjukvård, ochförväntas få en mycket stor betydelse på områden därutvecklingen ännu bara börjat, till exempel växtförädling,husdjursavel och miljöskydd. Det är därför hög tid att viockså i tar ställning till hur samhället ska ta sin delav ansvaret för utvecklingen på detta område.Olika alternativa vägar har diskuterats. hargenom förbundit sig att implementera tvådirektiv som rör hantering av genetiskt modifieradeorganismer. De är direktivet om innesluten användning avgenetiskt modifierade organismer, 90/219/EEG ochdirektivet om avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön, 90/220/EEG. Eftersom direktiv skallinförlivas på ett sätt som är förenligt med varje landslagstiftning, så är det en inhemsk uppgift att forma detlagverk, som skall reglera biotekniken. Regelverket måstedock garantera att direktiven till sina innehåll ärinförlivade. Det förslag som regeringen nu lämnar tillriksdagen uppfyller inte detta krav.Regeringen har valt att följa ochreservanternas i Genteknikberedningen förslag att samlareglerna i en övergripande lag om genetiskt modifieradeorganismer. Jag delar den uppfattningen. Jag delar ocksåuppfattningen att sektorsmyndigheterna likväl bör haansvaret för kontroll av verksamheterna. Med tanke på attanvändandet av moderna biotekniker spänner över ett såvitt fält är det inte möjligt att hos en myndighet samlakompetens och resurser för att täcka dessa områden. Det ärheller inte lämpligt med tanke på det dubbelarbete och deeventuella krockar mellan olika myndigheter med ansvarför samma verksamhetsområden, som skulle uppstå.Det är bra att regeringen, i enlighet medutredningsförslagen, föreslår inrättandet av engentekniknämnd.Enligt I 8 § i den föreslagna lagen skall regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer meddelaföreskrifter om tillstånd eller anmälan vad gäller inneslutenanvändning, om det behövs från hälso- ellermiljöskyddssynpunkt. Detta är enligt min mening inte engodtagbar implementering av det aktuella EU-direktivetoch inte en tillräcklig restriktion på verksamheterna i fråga.Jag anser att innesluten användning i princip bör regleras påsamma sätt som avsiktligt frisläppande regleras i 6 §. Detbör finnas ett generellt tillståndskrav, men med möjlighetför regering och myndigheter att undanta verksamheter.Skillnaden mellan de båda attityderna är avsevärd. Omavsikten med lagstiftningen är att hävdaförsiktighetsprincipen särskilt vad gäller nya tillämpningarså är självklart ett generellt tillståndskrav att föredra.Endast detta tillvägagångssätt garanterar att myndigheterges insyn och möjlighet att reagera i förväg.Det omvända förhållandet, en generell tillåtlighet medmöjlighet till undantag, lägger hela ansvaret påmyndigheten, som först i efterhand kan reagera på någotsom redan hänt. Därigenom faller också bevisbördan påmyndigheten. Lagstiftningen blir ett tomt skal,försiktigheten blir en illussion. I fallet med tillståndskrav ärdet användaren som har att redovisa uppgifter, analyser ochannat underlag inför den tilltänkta hanteringen.Riksdagen bör därför besluta om ändrad lydelse för 8 §i den föreslagna lagen om genetiskt modifierade organismeri enlighet med följande:8 § En innesluten användning av genetiskt modifieradeorganismer får ske endast efter tillstånd enligt denna lag.Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om undantag fråntillståndskravet.Det finns redan, i stor mängd, inneslutna användningarav genetiskt modifierade organismer. Avsikten med lagenbör givetvis inte vara att sådana etableradeanvändningar skall omfattas av tillståndskrav. Regering ochmyndigheter bör därför före ikraftträdandet ha klargjortvilka användningar som kan undantas från tillståndskravet.Därav följer att datum för ikraftträdande även för 8 §bör vara 1 januari 1995.Riksdagen bör besluta att även 8 § träder i kraft den 1januari 1995.Lagförslagets 7 § bör göras tillämplig även på tillståndenligt 8 §. Detta markeras lämpligen genom att nuvarande8 § och 7 § byter plats.Riksdagen bör besluta att lagförslagets 7 § blir 8 § ochatt lagförslagets 8 § blir 7 §.Regeringen tar i propositionen inte upp några förslagrörande användandet av genteknik på människor. Manhänvisar till riksdagsbeslutet då två lagarrörande detta användningsområde antogs: lagen 1991:114om användning av viss genteknik vid allmännahälsoundersökningar och lagen 1991:115 om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg frånmänniska.Vid sin behandling av dessa båda lagförslag gjorde dockriksdagen ett tillkännagivande. begärde attregeringen skulle återkomma med förslag om hur oetiskakrav till exempel från arbetsgivare eller försäkringsbolag,på tillgång till genetiska data skall kunna hindras. I sittbetänkande -- och beslöt i enlighet medbetänkandet -- skrev socialutskottet:Om inte någon annan teknisk lösning är möjlig, bör mani stället överväga att straffbelägga förfaranden som innebäratt exempelvis arbetsgivare eller försäkringsbolag avkrävernågon undersökningsresultat från genetiskaundersökningar som villkor för anställning respektive rättatt teckna försäkring. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om hur oetiska krav på tillgång tillgenetiska data skall kunna hindras.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte hörsammatdenna begäran från . De farhågor som kom tilluttryck i beslut har ännu större giltighet i dag.Det brådskar med åtgärder för att skydda den enskildesintegritet. bör därför med skärpa upprepa sinbegäran om förslag till åtgärder mot oetiska krav på tillgångtill genetiska data.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Vad den avancerade biotekniken och dess tillämpningarkommer att föra med sig för framtiden vet vi inte, attden kommer att föra betydelsefulla och omfattandeförändringar med sig är dock ställt utom allt tvivel. Vi kaninte, med aldrig så omfattande studier, förutsäga dessa, menkunskaperna om de revolutionerande nya teknikerna kandock fördjupas och göras tillgängliga för betydligt fler.Därigenom kan också obefogad oro och rädsla mötas. Vihar varken råd att avstå från dessa nya redskap eller råd attanvända dem utan tillräckliga kunskaper.Kunskaperna är viktiga för många olika kategorier avmänniskor. Särskilt angeläget är att de som skall besluta omramarna för dessa verksamheter ges god tillgång tillkunskap. Angeläget är också att lärare på alla nivåer gesmöjlighet till kompletterande utbildning på dessa områden.Det bör därför vara en angelägen och akut uppgift för dennya att lägga upp utbildningsprogrampå olika nivåer för olika grupper i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med ändring av lagförslaget i proposition1993/94:198 beslutar anta den lydelse av 8 § som i motionenanförts,2. att beslutar att lagen träder i kraft i fråga om5, 6 och 8 §§ och i övrigt ,3. att beslutar att 7 och 8 §§ byter plats ienlighet med vad som i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder mot oetiskakrav på tillgång till genetiska data,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildningsinsatser.