mot · GH02A243 · 1994-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot arbetslösheten i Sedan regeringsskiftet har arbetslösheten iSkaraborg fyrdubblats.I slutet av november 1993 hade länet 11 367 arbetslösa. hade arbetslöshetstaletökat till 13 023. fanns 6 818 personer i arbetsmarknadsutbildning ochsysselsättningsskapande åtgärder (beredskapsarbete,ungdomspraktik, arbetslivsutveckling ochutbildningsvikariat). Totalt var således 19 841 personer utanför arbetsmarknaden vid slutet avdecember 1993. Det motsvarar av arbetskraften eller av befolkningen i åldrarna 16--64 år.Inom länet hade kommun den högsta relativaarbetslösheten i förhållande till befolkningen i åldrarna 16---- -- följd av Hjo, och kommuner.Endast fyra av länets 17 kommuner hade en lägre relativarbetslöshet än riksgenomsnittet. Lägger man till antaletarbetslösa antalet personer i åtgärder, var Tidaholmskommun mest utsatt av befolkningen i de angivna åldersgruperna utanförarbetsmarknaden, följd av , Hjo och Mariestad.Tre av länets kommuner kom något lägre änriksgenomsnittet.Bakom denna opersonliga statistik finns enskildamänniskor som måste ha kraft att leva vidare. Tusentalsmänniskor är i uppenbar fara att råka ut för psykisk ochfysisk ohälsa, havererad ekonomi och förloratsjälvförtroende.Den svåra sysselsättningssituationen bestårAllt mer tyder på att lågkonjunkturen nu nåttbottenläget och att konjunkturkurvan vänt uppåt. Särskiltpåtagligt är detta inom exportindustrin. Antalet varsladeom uppsägning gick ned med 3 263 jämfört med till 3 907.Relativt sett skedde en kraftig förskjutning ivarselfrekvensen från industri mot offentlig och privattjänstesektor och byggnadsverksamhet.Trots den positiva trenden kommer inte efterfrågan attpåverkas mera påtagligt . Länet harförhållandevis liten andel exportföretag och en relativt settstor andel företag som är direkt eller indirekt beroende avutvecklingen på byggmarknaden. Industriföretagen har --bl.a. genom satningar på teknikutveckling -- också ettbetydande utrymme för ökning av produktionsvolymenutan nyanställningar.På länets byggarbetsmarknad ärsysselsättningssituationen hårt ansträngd. finnsca 2 500 byggnadsarbetare, byggnadshantverkare ochbyggnadstekniker i arbetslöshet eller åtgärder.Neddragningarna inom den offentliga sektorn fortsätter.Under 1993 har 944 personer anställda inom statlig,landstingskommunal och primärkommunal verksamhetvarslats om uppsägning. Om samtliga inneliggande varselutlöses, kommer ca 1 000 arbetstillfällen att försvinna från den offentligasektorn i länet . /94avvecklas t.ex. flygflottiljen i slutgiltigt.Landstinget har besparingskrav som kan medföraytterligare omfattande personalneddragningar. Ävenprimärkommunerna fortsätter att minska personalen.Neddragningarna inom landstingsverksamheten drabbar istor utsträckning . Risken för än högrearbetslöshet än under föreliggersåledes.Byggsektorn värst drabbadRegeringens totala brist på bostadspolitik och denvikande konjunkturen inom byggbranschen har, förutom enmycket hög arbetslöshet bland byggnadsarbetarna, medförtstora problem för länets viktiga byggnadsindustri främst iSkövde men också för t.ex. , inredningsindustrin iTidaholm och kylskåpstillverkningen i Mariestad.Den borgerliga regeringen har gjorthalvhjärtade men fruktlösa försök att få i gång främst ROT-verksamhet. Det bostadspolitiska beslutet var knappt fattatförrän man ville ändra i det. budgetpropositionföreslog regeringen att reparationer, ombyggnader ochtillbyggnader skulle stimuleras genomatt subventionerna för dessa verksamheter helt skulle tasbort . När denna politik inte vann gehör valderiksdagen i stället att, på socialdemokratiskt initiativ,besluta om ett ROT-program.Många inslag i det ROT-program som vi medverkade tillvar bra och har givit effekt. Dit hör stimulansen av ROT-åtgärder inom den offentliga sektorn.Regeringspartierna valde dock att stimulera ROT-verksamhet i bostäder genom en skatterabatt på maximalt10 . Beslutet har gett en mycket begränsad effekt pågrund av att det är för krångligt, ger en alltför litenstimulans och därför att stödformen saknar bostadspolitiskaambitioner.Åtgärder för ökat byggande och reparationer, om- ochtillbyggnader () måste sättas in för att hejda denutslagning av en hel bransch som pågår inombyggsektorn. Det är lönsamt för samhället, nödvändigt föralla arbetslösa inom byggsektorn och viktigt för Skaraborgslän som har en förhållandevis stor andel av landetsbyggnadsämnesindustri.Vi stöder helt den inriktning av åtgärder för ett ökatbyggande som framförts och närmare utvecklats i ensocialdemokratisk gruppmotion.Arbete finns men viljan saknasDet saknas inte meningsfulla arbeten i länet. Vårt partihar medverkat till att en stor mängd förslag tagits fram somganska omgående skulle innebära att åtskilliga arbetslösaskulle få arbete.Vi socialdemokrater har på länsplanet vidare tagit en radinitiativ för att bekämpa arbetslösheten, såsom bl.a. bättresamordning av insatser och utbildning för offentliganställdasamt även när det gäller att få i gång byggandet liksom attarbetslinjen måste hävdas för kontantstöd.Alla initiativ från länet har en gemensam bakgrund -- attfylla upp det tomrum som regeringens avsaknad avkonstruktiva näringspolitiska insatser har medfört. Detkrävs inte bara åtgärder för att motverka de akutaarbetslöshetsproblemen, utan det krävs också långsiktigtsyftande åtgärder för att utveckla näringslivetsförutsättningar i länet.En hög kunskapsnivå är en sådan nödvändigförutsättning. Andelen personer med eftergymnasialutbildning är i bland de lägsta i riket. Skaraborgär ett av de svenska län som har den största andelenindustrisysselsatta med endast folkskola som bakgrund. Vikommer att aktualisera dessa problem och resa befogadekrav på insatser i samband med att regeringensforskningsproposition läggs fram.De åtgärder vi kräver ansluter väl till socialdemokratiskaparti- och utskottsgruppsmotioner om näringspolitik förtillväxt och arbetsmarknadspolitiska åtgärder samtbyggande för boende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att bekämpaarbetslösheten i .