mot · GH02Jo41 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:163 Riktlinjer för en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället -- åtgärder för att minska riskerna med kemikaliehanteringen InledningLarmrapporter om ekologiska kollapser till följd av vårkemikalieanvändning slog igenom i mångas medvetanderedan på 60-talet när bok ''Tyst vår'' kom.Överraskade har vi kunnat konstatera att bakgrundshaltenav tungmetaller ökat mångfalt gentemot naturligabakgrundshalter och hur många stabila naturfrämmandeämnen fått storskalig spridning i naturmiljön och lagras uppi sälar och isbjörn i , långtifrån användningsplatsen.Vår kunskap om kemikalierna och de effekter de kundeoch kan få i den komplexa naturmiljön var och är alltjämtliten. Därför måste försiktighetsprincipen få gälla ochnoggrann förprövning vara A och O. Den storskaligaspridningen av både tungmetaller och stabilanaturfrämmande ämnen gör dessutom att arbetet för attminska riskerna med kemikalieanvändning måste bedrivasbåde internationellt och nationellt. I propositionen görsockså en redogöresle för det internationella samarbetetinom FNs, OECDs och EGs ram för att minskavärldssamfundets problem med användning av miljöfarligakemikalier. Kemikalieinspektionen spelar här en mycketviktig roll och har redan byggt upp en plattform för dettaarbete på internationell nivå. är värd för eninternationell konferens på temat kemikaliehantering.Konferensen är en uppföljning av för Miljöoch Utveckling i , den s.k.Riokonferensen.Det internationella samarbetet gör det enklare,snabbare och billigare att få fram riskbedömningar och attdärmed kunna upprätta riskreduktionsprogram. Mycketviktigt är att harmonisera klassificering och märkning avkemikalier samt att förhindra illegal handel med giftiga ochfarliga produkter. Eftersom en stor del av spridningen avexempelvis tungmetaller sker via konsumtionsartiklarförstår man vikten av internationellt miljösamarbete ochbehovet av internationellt miljöreglemente inom detglobala handelssamarbetet. I prop 1993/94:111, Med siktepå hållbar utveckling, diskuteras detta utförligare. Sverigearbetar offensivt för att en miljökodex ska utarbetas förhandelssamarbetet inom GATT.EUFörhandlingsresultatet i medlemskapsförhandlingarnamed EU vad gäller miljöområdet får betraktas som ett brautgångsbud. behöver inte backa på något områdedär vi nu har strängare miljöregler. Istället ska EU se översina regler och försöka komma upp till nivå. Detgäller exempelvis vår strängare kemikalielagstiftning därsubstitutionsprincipen (miljöfarliga kemikalier ska bytasmot mindre farliga) är lagligt reglerad, vår modell förklassificering av kemikalier, krav på låga kadmiumhalter ihandelsgödsel, begränsning av pentaklorfenol ochanvändning av arsenik och tennorganiska föreningar vidtryckimpregnering av trä etc. På vissa områden är EUsregler strängare, exempelvis för användning av bromeradeflamskyddsmedel och förhandsgranskning av biocider ochbiologiska bekämpningsmedel. På dessa områden innebärett ev medlemskap en klar ambitionshöjning för Sverigesdel. I de fall EU inte kan komma ifatt där vi harsträngare regler, är det viktigt att göra klart redan frånbörjan att inte backar utan i de fall EU inte kommerifatt låter ev. framtida tvister på området avgöras i , med hänvisning till den s k miljögarantin.Vad gäller substitutionsprincipen har denna lyfts in somen grundläggande princip i en rådsresolution till EUs femtemiljöhandlingsprogram. Substitutionsprincipen betonasockså i kemikalieavsnittet i det omfattandehandlingsprogrammet , som ett stort antal avvärldens länder undertecknade vid Riokonferensen.StandardiseringFör kemikaliekontrollen kan standardisering ha bådenegativ och positiv betydelse. Bl.a. kan tekniskstandardisering i allmänhet av material, produkter ochfunktioner och processer m.m. leda till en sådan bindningtill vissa kemiska ämnen eller produkter att en ickeönskvärd spridning av kemikalier eller olämpligkemikaliehantering inte kan undvikas. Enskilda företagsom t ex vill byta ut kemikalier eller göra någon annan formav riskbedömning kan således få svårigheter om det innebärbehov att frångå någon standard. Därför är det mycketbetydelsefullt att driva på för miljö-/hälsostandardisering avvaror, och att är drivande i detta arbeteinternationellt.Ekonomiska styrmedelEkonomiska styrmedel används mycket begränsat idagför att styra bort från användning av miljöfarligakemikalier. Det är bestämdauppfattning att ekonomiska styrmedel ska användas för attfrämja en övergång till en kemikalieanvändning iproduktion och konsumtion, som passar in i ett bärkraftigtsamhälle. Användning av ekonomiska styrmedel för att nåen bärkraftig utveckling betonas i Riodeklarationen, menockså inom och propositionen redogörs för arbete med miljömärkningbåde i , och EU. Miljömärkning är ettmycket viktigt styrmedel för att främja utvecklingen av mermiljöanpassade och kretsloppsanpassade produkter.Miljömärkning är också det stöd som måste erbjudas denenskilde konsumenten för att han/hon ska ha möjlighet attpåverka utvecklingen i sund riktning. Sedan miljömärkninginfördes har miljömärkta varor i detaljhandeln tagit mycketstor andel av försäljningen. Inom EU är ett direktiv på vägför att nå en gemensam miljöstandardisering, vilket på siktkommer att påverka och övriga nordiska länder.Den nordiska svanen har hunnit längre än EUs blomma idag.MiljökvalitetsnormerEn oro finns över hur den samlade miljöbelastningenlångsiktigt kommer att påverka vår livsmiljö.Användningen av exempelvis tungmetallerna bly,kadmium och kvicksilver har minskat --även om det luftburna kadmiumnedfallet ännu är ettökande problem. Men i teknosfären har mycket storamängder tungmetaller lagrats upp. Den omfattandeupplagringen av tungmetaller och stabila miljöfarligaämnen i miljön innebär tillsammans med övrigagränsöverskridande problem såsom försurning, marknäraozon och övergödning etc att gränserna för vad naturen tålofta överskrids. Detta kan iakttas inte minst i skördebortfalli jordbruket i och utbredda skogsskador i helalandet.Miljöskyddskommittén, som haft i uppgift att lägga framett förslag till miljöbalk, föreslår i sitt slutbetänkande attmiljökvalitetsnormer ska användas som ett arbetsredskapinom miljöpolitiken. Miljökvalitetsnormer ska fastställasvetenskapligt. Åtgärdsprogram för att nå ner till de halterav miljöbelastning som naturen tål ska upprättas. Det ärviktigt att vara medveten om att miljöbelastning i regel intehandlar om enstaka stora utsläppskällor utan om en mängdsmå källor, vilket i och för sig komplicerar bilden.Kristdemokraterna ställer sig mycket positiva till införandeav miljökvalitetsnormer. Åtgärdsprogram, utarbetade medmiljökvalitetsnormerna som grund, måste ha direkt rättsligstatus, dvs. straffpåföljd ska vara följden av att aktörerbryter mot sådana åtgärdsprogram. Rättsligt bindandemiljökvalitetsnormer är ett nödvändigt redskap för modernteffektivt arbete för att begränsa miljöbelastandeverksamheters negativa effekter på miljön.Stabila naturfrämmande ämnenFör ett stort antal kemikalier hållerriskreduktionsprogram på att utarbetas. P.g.a. vår brist atti tid inse, och förutse, vilka processer och vilken verkankemikalier får i miljön, måste en viktig ledstjärna vara attinte introducera några nya kemikalier av stabil karaktär.Den nuvarande användningen av stabila naturfrämmandeämnen måste upphöra.Mycket positivt är regeringens initiativ till att i sambandmed att Kemikalieinspektionen, ,och utvärderarkadmiumavgiften, också låta dessa redovisa kunskapslägetbeträffande risker förenade med kadmium. En allmän orohyser vi även för effekterna av regionalt höga halter avandra metaller än tungmetaller såsom krom, zink, tellurosv. Även om det inte går att avgöra om fara föreligger idagsläget med ökande halter i miljön av en rad metaller, börsjälva det faktum att vi förändrat det naturliga tillståndetmångfalt leda till ödmjuk eftertanke. Miljöarbetet bör alltsåinte bara vara inriktat på att åtgärda uppenbaramiljöproblem i efterhand, och begränsa utsläpp av ämnen vivet skadar miljön, utan också vara förebyggande och strävaefter att inte ytterligare spä på en miljösituation som alltmerfjärmar sig från den naturliga ursprungsmiljön. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av internationellt arbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiskastyrmedel för att främja säkrare kemikaliehantering och enövergång till mindre miljöfarliga kemikalier,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en total avvecklingav stabila naturfrämmande ämnen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning avmiljökvalitetsnormer och vikten av att dessa måste ha enrättslig verkan.