mot · GH02N283 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningDen djupa, världsomspännande konjunktursvackan somnu föreligger har drabbat länet hårt. varnästan 25 000 personer utan arbete, 15 448 öppet och drygt9 400 i åtgärder.Trots denna negativa bild har länet möjligheter tillutveckling. Grunden för denna utveckling kan tillskapasgenom politiska beslut som innebär att vi återskapar ennäringspolitik i vårt land. Näringspolitiken ska inte barabedrivas på central nivå, den bör även systematiskt bedrivaspå regional och lokal nivå.Staten måste här bidra till näringslivets utveckling, delsgenom att sätta regler och ge allmänna förutsättningar ochdels genom att uppträda på ett mer aktivt sätt.Länets basindustrier har utgjort och ärfortfarande ryggraden i näringsliv.De omfattande investeringar i mångmiljardklassen somför närvarande pågår vid i säkerställerfortsatt gruvdrift. En ny malmhamn är under projektering.Även har visat positivt resultat.Här förväntas investeringar. Skogsindustrin med ochSCA har stor betydelse för hela länet och det är av störstavikt att forskning och produktutveckling sker så att manskapar de produkter som framtidens marknad vill ha. Inomträ och träförädling måste ett branschutvecklingsprogramtill för den unika råvaran som den norrländska furan utgör.De framtida jobben kommer att skapas i små ochmedelstora företag och då är det viktigt för vårt län att skapaförutsättningar med infrastruktur för information ochtjänsteproduktion samt en stark och väl fungerandeoffentlig sektor. Särskilda insatser bör göras för att stödjakvinnor som vill starta egna företag eller på annat sättengagera sig i små eller medelstora företag.Kapitalförsörjningen måste fungera om företagen skallutvecklas. Staten har ett ansvar att se till detta.Utvecklingsfonden och Norrlandsfonden är två viktigainstrument som bör få ökade resurser för att jobba medolika mjuka finansieringar i färska företag.Högskolan i spelar en viktig roll för utbildning ochkompetensutveckling, en ökad satsning är nödvändig. Enökad satsning på distansutbildning skapar förutsättningarför hela länet.Vi vill starkt betona att denna länsmotion inte skall sessom ett samlat program som täcker hela länets behov, utanmotionen visar många betydelsefulla uppslag som, om degenomfördes, väsentligen skulle förbättra denbekymmersamma situation som länet för närvarandebefinner sig i.BasindustriernaLKABI befann sig i en mycket djupekonomisk kris, som den då handlingsförlamade borgerligaregeringen icke orkade lösa. efter det attsocialdemokraterna återupptog regeringsansvaret vidtogskraftfulla åtgärder inte enbart för att rädda utan också föratt utveckla företaget. skördar vi, trots den allmännadjupa lågkonjunkturen, frukterna av dessa satsningar.De omfattande investeringsarbeten imångmiljardklassen som pågår sysselsätterdrygt 500 personer i i en ny huvudnivå och utökadpelletskapacitet vilka beräknas tas i drift 1997 resp. 1995.Pelletskapaciteten väntas med det nya pelletsverket ökamed . Den växande marknaden fördirektreduktionspellets i bland annat ikombination med en vikande marknad förhögfosformalmen kan skapa utrymmeför investeringar i ytterligare ökad pelletskapacitet.Staten som ägare bör enligt vårt förmenande redan nuaktivt gå in i företaget genom olika insatser för attunderlätta ett beslut om ökad pelletskapacitet genomytterligare ett pelletsverk i Malmfälten.Som en av landets största energiförbrukare bordeLKAB också av ägaren staten ges i uppdrag att så långt sommöjligt, i syfte att skapa sysselsättningstillfällen i länet,ersätta all importerad energi med inhemsk. Om företagetskulle finna det lönsamt att ersätta kol och olja medträbränsle skulle en stor marknad finnas inom vårt eget länför vår skogsråvara.Enligt många länsbors mening, vilket vi till fullo delar,är det synnerligen nödvändigt att omedelbartåterkallar bemyndigandet för regeringen att privatisera destatliga företagen. En privatisering av t.ex. skullestarkt försvaga möjligheterna till ytterligare nödvändigaframtida investeringar.SSABUnder senare år har gjort betydande vinster. Trotsden positiva utvecklingen har investeringsviljan vidföretagets anläggningar i varit begränsade ochkortsiktiga. Det är viktigt att betydande långsiktigainvesteringar genomförs för att Luleås ställning sommetallurgiskt centrum kan säkerställas. Därför bör fleraangelägna viktiga projekt komma till stånd.Ett angeläget utvecklingsprojekt är direktgjutning avband via stränggjutning, ett annat för att öka kapacitetenoch effektiviteten vid masugnarna genom att bygga enstörre kolinjektionsanläggning. Därmed höjs inte enbartproduktionen, utan en avsevärd besparing av energi skerockså. Dessutom bör en utbyggnad och modernisering avsyrgasverket komma till stånd, dels för att klara en ökadkapacitet men också för att undvika produktionsstörningari den gamla anläggningen.Massa- och pappersindustrinMassa- och pappersindustrin i länet spelar i likhet medövrig basindustri en viktig roll. Den norrbottniskaskogsindustrin måste i likhet med skogsindustrin i landet iövrigt investera i ökad förädling och modern teknik för attklara konkurrensen i det nya Europa.Denna industris betydelse för landet och länet talar föratt den statliga basen för forskning och utveckling börstärkas som industrins egen FoU bör öka.Ett fortsatt statligt ägarengagemang i länetsbasindustrier är bra för den långsiktighet som behövs.ArbetsmarknadDen borgerliga regeringen har misslyckats. Sverigesekonomi är körd i botten. Arbetslösheten är den högstasedan 1930-talet och är mycket hårt utsatt. var ca 15 500 personer öppet arbetslösa ochytterligare drygt 9 400 återfanns i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. 7 av länets 14 kommuner har en arbetslöshet påöver 10 %.Arbetsmarknadssituationen har lett till att närapå varjefamilj i länet har någon familjemedlem som saknar arbete.Värst drabbade är våra ungdomar som inte får en reellchans till fast förankring på arbetsmarknaden. Ävenkvinnornas arbetsmarknadssituation försämras nu rasktgenom de neddragningar som sker i gemensamma sektorn.För att ta oss ur denna svåra situation måste vi ha en välfungerande arbetsmarknadspolitik, där prioriteringen läggspå effektiva aktiva insatser. Tyvärr måste vi konstatera attutvecklingen går åt motsatt håll. Allt fler återfinns i passivtkontantstöd i stället för aktiva framåtsyftande åtgärder.Exempelvis har regeländringar för utbildningsbidraggjort att många helt enkelt inte har råd att använda sinarbetslösa tid till kompetenshöjning. Utbildningsbidragen bör ligga i samma nivå somarbetslöshetsersättningen.De två nya arbetsmarknadspolitiska åtgärderna,ungdomspraktik och arbetslivsutveckling, ALU, som enligtriksdagens beslut skulle tillgripas som sista åtgärder,tenderar nu att bli de dominerande åtgärderna. Detta ärallvarligt och dessa åtgärder kan tränga undan ordinariejobb och äventyra arbetsmarknadens funktionssätt.Ytterligare ett orosmoln hänger över de arbetslösanorrbottningarna: vad kommer att hända medarbetslöshetsersättningen? Om den får den utformning somaviserades i regeringens proposition -93, blirdet katastrof.I vårt län har vi många med säsongsanställningar, mångadeltidsanställda som önskat och sökt utökad arbetstid menej lyckats få det. För dem blir det svårt att klara de nyavillkoren.Regeringen, med arbetsmarknadsministern i spetsen,har dock förklarat att arbetslöshetsförsäkringen fr.o.m. 1juli 1994 inte skall få den utformning som regeringen angiviti sin proposition, som är bordlagd i . Vi vågarinte riktigt tro på detta eftersom vi i den framlagdafinansplanen kan läsa att i den nyaarbetslöshetsförsäkringen skall man bara kunna kvalificerasig till 150 nya ersättningsdagar genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket är iöverensstämmelse med förslaget i nämnda proposition.Nu måste krafttag tas om vi i skall kunnaklara upp våra problem. Vi måste kunna bedriva en aktivarbetsmarknadspolitik, kunna erbjuda utbildning ochkompetenshöjning, kunna få tillräcklig ekonomi förutbildningsvikariat och beredskapsarbeten.Arbetslöshetsersättningens villkor får inte försämras.Kan vi inte klara detta riskerar vi en stor utflyttning frånlänet när konjunkturen vänder. Människor som inte villflytta men som känner sig tvingade. Detta gäller framföralltde unga. har inte råd med det. Vi måste kännaett nationellt ansvar för ett fungerande län.Riskvilligt kapitalEn viktig förutsättning för länets näringsliv är en ökadtillgång till riskvilligt kapital. I bankkrisens spår har lägetytterligare försämrats.Utvecklingsfonden och Norrlandsfonden bör förstärkasUtvecklingsfondens verksamhet riktar sig ofta motmjuka finansieringar i färska företag. Fonden har högkompetens att bedöma företags utvecklingsmöjligheter.Näringspolitiska medel som utgår frånArbetsmarknadsdepartementet bör i större utsträckningriktas mot utvecklingsfonderna.Norrlandsfondens målgrupp är små och medelstoraföretag. Ett av fondens huvudmål är att stödja industrielltutvecklingsarbete genom bidrag och lån.Norrlandsfonden bör öka sina satsningar på projekt medhögt kunskapsinnehåll vad gäller teknik, marknad ochaffärsmöjligheter. Detta är nödvändigt för att åstadkommaen kraftfullare förnyelse av länets industri.Norrlandsfondens nuvarande finansieringskapacitet ärdock inte tillräcklig, ett kapitaltillskott till fonden är därförnödvändigt.Under en rad av år har vi ställt krav på att Norrbottenbör få större del av de vinster som statskassan tillgodogörsig genom vattenkraften. Detta skulle underlätta och öppnamöjligheter för regionen och kommunerna att utvecklasutifrån sina egna förutsättningar.Inom ramen för den sammanhängande regionalpolitikenbör man klara ut frågan om hur en rimlig del avvattenkraftens vinster återförs till de kraftproduceranderegionerna.Från högskola till universitetHögskolan i är central i kompetensuppbyggnadeni och alla forskningsmedel är av mycket stortoch strategiskt värde. Både utbildningen och forskningenvid är mycket viktig för utvecklingoch för alla ungdomar och vuxna som vill studera.Utbildningen och forskningen är därtill beroende avvarandra. Verksamheten vid måstedärför breddas med forskning inom fler fakulteter än dentekniska.Högskolan har fasta forskningsresurser på tekniskfakultet. Vid sidan av den tekniska utbildningen finnslärar-, ekonom-, systemvetar- och kyrkomusikerutbildningsamt ett humanistiskt och samhällsvetenskapligt kursutbud.Av Högskolans drygt 5 000 studenter följer ungefär hälftenutbildning utanför det tekniska och naturvetenskapligaområdet. Högskolans icke-tekniska verksamhet är så passomfattande att enbart denna del av högskolan svarar motnågon av de mindre och medelstora högskolorna.De icke-tekniska utbildningarna vid saknarfortfarande forskningsöverbyggnad, trots den storaomfattningen och vikten vid . Det är därförbeklagligt att regeringen inte anslagit medel förforskningsstödjande åtgärder till . I Luleåhar t.ex. lärarutbildningarna på detta sätt hamnat i en uniksituation genom att de varken kan basera sinforskningsanknytning på ett fakultetsanslag eller på ettanslag för forskningsstödjande åtgärder.Samverkan mellan teknisk utbildning och forskning ochandra fakultetsområden är ett angeläget utvecklingsområdevid . Detta skulle främjas om Högskolantilldelades ytterligare forskningsmedel.Högskolan i bör mot denna bakgrund anvisas ettanslag på , i enlighet med förslag i densocialdemokratiska partimotionen, för forskningsstödjandeåtgärder och för att påbörja uppbyggandet av en bredarefakultetsorganisation.Framtida resurser till teknisk forskning vid iLuleåResursberedningen har presenterat ett betänkande somf.n. Beträffande tilldelningen avfakultetsmedel har beredningen föreslagit ett system somskulle innebära mycket stora negativa konsekvenser förHögskolan i . skulleHögskolan, enligt utredningens egna beräkningar, förlorabortåt av det tekniska fakultetsanslaget.I beredningens förslag tas inte hänsyn till att Högskolani relativt sett är en ung högskola och att här bedrivstillämpad forskning i hög utsträckning. Tvärtom får justdessa faktorer, i beredningens förslag, mycket negativakonsekvenser för Högskolan, trots att den på detta sätt juuppfyller statsmaktens uttalade intentionerför verksamhetens inriktning.Högskolan i måste även fortsättningsvis gesmöjlighet att slå vakt om den tillämpade tekniskaforskningen. Regeringen måste därför ersättaResursberedningens förslag med ett förslag med kriterierbeträffande resurstilldelningen till teknisk fakultet som intediskriminerar i BodenEn särskild utredare har i sitt betänkande''Vårdhögskolor'' lagt förslag som i praktiken skulleinnebära att i läggs ner. skulle social- och omsorgslinjen samtrehabiliteringslinjen (med arbetsterapi och sjukgymnastik)flyttas till i . Som en konsekvens av dettahotas då också sjuksköterskeutbildningen i ,eftersom den skulle bli den enda utbildningen som blir kvaroch alla utbildningar behövs för att ska varaintressant och kunna locka studerande. Vid skolan bedrivsockså forskningsverksamhet som behöver en stabilutbildningsbas att bygga på.En nedläggning av i skulle fåstora negativa konsekvenser för hälso- och sjukvården inorra . Högskolan har byggts upp för att man inomhälso- och sjukvården behöver välutbildad personal ochman ger utbildning med hög kvalitet. Den snabba tekniskautvecklingen samt pensionsavgångarna i slutet av 90-taletkräver utbildningsplatser inom denna sektor i Norrbotten.Vårdhögskolan har också regionalpolitisk betydelse förNorrbotten. Den bidrar till kompetensutvecklingen iregionen och den har stor betydelse för kvinnorna iNorrbotten och övre . Här kan de fåhögskoleutbildning i sina yrken, men de får också möjlighetatt genom forskningsverksamhet och samarbete med bl.a.Högskolan i och möta annanutbildning och forskning. Det är därför ur regionalsynpunkt, men också med kvinnoögon sett, viktigt attvårdhögskolan får fortsätta sin verksamhet.Erfarenhet från hela landet visar dessutom att det ärviktigt att ha nära mellan studieort och hemort. Dels för attkunna motivera fler till högskolestudier och dels för att desom utbildar sig ska kunna stanna i den region de kommerfrån. Om regeringen menar allvar med sina propåer om attdet behövs fler högskoleutbildade i landet kan den därförinte lägga ner en högskola och hänvisa studerande 30 -- 70mil bort.Det är mot denna bakgrund mycket viktigt attVårdhögskolan i även ges möjlighet ochresurser att forsätta med sin verksamhet.Studiestöd till YTH-studerandeRegeringens förslag om borttagande av det särskildastudiestödet till YTH kommer sannolikt att innebära storasvårigheter att rekrytera studerande till platser på YTH-linjer. avstår eller avbryterstuderande sin utbildning p.g.a. ekonomiska svårigheter.Konsekvensen blir då att högskolan måste skära ner påantalet utbildningsplatser avsevärt, med negativa följder förkompetensuppbyggnaden i länet.Vi kan alltså inte acceptera att det särskilda studiestödettill YTH-studerande avskaffas utan vidare motivering, utanföreslår att detta bibehålls.Rymdverksamheten i KirunaVerksamheten inom rymdsektorn i har varitmycket framgångsrik genom bland annat försäljning avtjänster inom rymdteknik och fjärranalys, varvid deutländska kunderna varit de mest dominerande.Verksamheten har gett mycket positiva effekter inomkommunen inom dataområdet och inom geografiskinformationsbehandling som saknar motsvarighet inomliknande regioner i Sverige.Sverige är tack vare satsningarna på rymdsektorn en avde ledande aktörerna inom jordobservation från satellit.Möjligheterna till ytterligare utveckling och framför allt attgöra till ett internationellt centrum förmiljöövervakning med hjälp av satellitdata ter sig nu sommycket goda.Med tanke på att marknaden förutses fortsättaexpandera framöver finns det all anledningatt fortsätta sådana lyckosamma statliga satsningar. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.KommunikationerDen snabba internationaliseringen ställer allt högre kravpå ett väl utbyggt och fungerande kommunikationsnät. Dethandlar om tidsenliga vägar, men också om upprustning avjärnvägsnätet, om förutsättningar för sjöfarten,modernisering av hamnar och om ett utbyggt telenät som tålökade påfrestningar genom den kraftiga tillväxten pådataområdet.En sund och balanserad regional utveckling förutsätteratt regering och riksdag ser det självklara i att eliminerageografiska olägenheter. befinner sig i en sådanvid jämförelse med marknaderna i Centraleuropa.Till de satsningar som bör infrias hör den av SJplanerade container- och godsterminalen mellanGammelstad och omfattar en fjärdedel av landets yta.Vägnätet är i stort utbyggt. De största investeringsbehovengäller reinvesteringar och underhåll av befintliga vägar standard som motsvarar kraven på framkomlighet,bärighet, säkerhet och miljö. I detta ingår åtgärder för attåstadkomma sammanhängande vägstråk med godframkomlighet. Det betyder satsningar på huvudvägnätetoch på viktiga länsvägar med tillhörande matarvägar.SjöfartNy farled i LuleåMuddring av Sandgrönnleden förbättrar sjöfarten tillLuleå genom att större fartyg kan anlöpahamnanläggningarna. Det är viktigt för malmexporten,men också stålindustrins transporter av insatsvaror, t.ex.koltransporterna. Dessa kan inte gå in medfull last p.g.a. den grunda farleden.Ny farled till i kommunFarleden samt hamninvesteringar har utretts. Deföreslagna åtgärderna har inte genomförts. Djupgåendetbegränsas , vilket begränsar ASSI:s export avpappersprodukter. De föreslagna åtgärderna skulle göra detmöjligt att klara fartyg på upp till 12 000 ton.Vi anser det viktigt att projekten genomförs så snart sommöjligt.JärnvägarDe planer på byggandet av kustjärnvägen mellanSundsvall och () samt mellan ochHaparanda (Norrbotniabanan) är angelägnaframtidssatsningar. Arbetet för en byggstart bör därförpåskyndas.Utvecklingen av regionala snabbtåg måste ocksåfortsätta för att minska restiderna mellanMalmfältskommunerna och kusten, samt bidra till att göratågresandet mera kundvänligt.Post och TeleUtvecklingen på post- och teleområdet behöver ocksåbelysas. Oavsett om Posten och bytt företagsform ochövergått till en mer strikt företagsekonomisk modell får deregionalpolitiska uppgifterna inte överges. Det finns starkaskäl att uppmärksamma Postens och Telias försämradeservicegrad och taxesättning så att utvecklingen inteundergräver inlandskommunernas levnadsbetingelser.Vid behandling av bolagiseringen avPostverket och krävde vi enkoncessionslagstiftning som garanterar att riksdagensregionala och sociala mål för Postens och Telias verksamhetkan uppfyllas. Vi står fast vid detta krav.Data- och telekommunikationerDe moderna data- och telekommunikationerna har envärdefull roll för ett modernt som vill utvecklabefintliga företag och göra anspråk på nyetableringar. Dennya kommunikativa tekniken öppnar nya möjligheter ochminskar avstånden avsevärt. Den är viktig för hela länetsutveckling. Vi anser att en snar utbyggnad av data- ochtelekommunikationerna (höghastighetskabel och AXE-system) måste komma till stånd.Flygtrafiken i NorrlandDet är viktigt att flygtrafikförsörjningen upprätthålls påett tillfredsställande sätt. Inte minst persontransporterna tillregionsjukhuset i . föreslår i sinslutrapport ''Flyget inom 1993'' attflygförsörjningen upprätthålls genom att staten upphandlarflygtrafik på sträckorna --, ----, --och --Umeå.Vi delar uppfattning om en samordnadupphandling i på de linjer som verket angivit.Därigenom kan de statliga medlen ges en betydligteffektivare användning och den för livsviktigaflygtrafikförsörjningen tryggas. Medlen för upphandlingenbör finansieras från anslaget E 2 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m.FlygplatserKiruna flygplatsEn utbyggnad av banan på är nödvändigför att de stora flygplan som används vid ozonforskningenskall kunna starta på ett tillfredsställande sätt. Den viktigaforskningen som startas sker på ett brett internationelltplan där , genom sitt geografiska läge, har godaförutsättningar att delta om flygplatsen ges en längrestartbana. Vi anser att investeringarna i startbanan snarastbör komma till stånd.Luleå flygplatsLuleå flygplats tillhör de mest trafikerade i landet. Föratt flygtrafiken skall kunna upprätthållas på etttillfredsställande sätt krävs en ny hangarbyggnad. Det ärangeläget att medel ställs till förfogande så attbyggnationerna kan komma i gång.Areella näringarI spelar de areella näringarna en central rollför upprätthållande av sysselsättning, övrigt näringsliv,samhällsservice, infrastruktur m.m. Staten har av blandannat dessa skäl tagit på sig ett särskilt ansvar för attjordbruksnäringen skall kunna utvecklas och leva vidare.För att framför allt de mindre jordbruksföretagen skallkunna uppnå en varaktig sysselsättning och inkomst börjordbruket kombineras med andra verksamheter. Det ärdärför av största vikt att en del av stödet till jordbruket iNorrbotten blir så utformat att stöd tillkombinationsverksamhet möjliggörs.Jordbruket i har gynnsamma förutsättningarur kvalitets- och miljösynpunkt. Det norrländska klimatetgör att odlingen kan ske med ett minimum av kemiskabekämpningsmedel jämfört med andra områden. Dessafördelar kan tas till vara och utvecklas i en lokalförädlingsindustri.För att jordbruksnäringen skall bibehållas i länet krävsett Norrlandsstöd av minst dagens omfattning.Skogsnäringen spelar en viktig roll för sysselsättning,regional balans och ekonomisk tillväxt i . Ikombination med jordbruket utgör den en väsentlig del avden ekonomiska basen för många lantbruksföretag.Enbart från exporteras årligenskogsprodukter till ett värde av ca 5--6 miljarder kronoreller ca 20 000 per boende. Det finns behov av att snabbtutveckla nya förädlingskedjor med skogen som råvarubas.Utnyttjande av skogen som energikälla bör påskyndas.Framtiden måste förberedas . Bioteknikens industriellamöjligheter måste utforskas och inriktas på industriellutveckling av biologisk areell produktion.Den nya skogspolitiken innebär slopande av paragrafersom bidragit till aktiviteter i inlandet samt även av de bidragsom kompenserat för klimat och långa transportavstånd.Därtill har industrin infört avståndsrelaterattransportpris. Följden av detta är att aktiviteten är väldigtlåg i privatskogsbruket i inlandet. Avverkningsnivåernaligger långt under den långsiktigt lämpliga nivån. Ettsamhällsstöd för att stimulera till aktivitet inomprivatskogsbruket har visat sig ha goda effekter.Utvärderingen av försöksverksamheten ''Särskildaskogsvårdsinsatser i norra '' visade aktivitetsökningmed . De positiva effekterna av stöd i likartad formbidrar till minskat behov av importvolym av råvara ochminskad arbetslöshet i inlandet.Ett stöd på bör anslås för åtgärder påprivatskogen i . Stödet skall varaaktivitetsfrämjande för skogsvården, kvalitetsskogsbruketsamt miljöanpassade skogsbilvägar.MiljöKolahalvöns miljöproblem såg ut att kunna lösas till vissdel genom framför allt norskt och finskt engagemang. Detmesta pekar nu mot att det inte blir någonting av dessaplaner beroende på den ryska ekonomin. Detta innebär attde mycket stora utsläppen på kommer attfortsätta inom överskådlig tid med stor risk för miljöskadorpå norrbottniska skogar, marker och vattenområden.Konsekvensen av detta blir för vårt vidkommande:Miljöövervakningen i länet måste förbättras. Detprogram som vi tagit fram blir nödvändigt att få förverkliga.Resurser för att bygga upp det och låta det löpa krävermellan 4 och . Eftersommiljöfrågorna i stor utsträckning är globala blir detnödvändigt att följa förändringarna genom effektiva ochriktiga övervakningssystem. Kontrollen av de egnautsläppen minskar i betydelse.Samarbetet med miljövårdare måste fåfortsätta. Kontakter har skapat ettpositivt samarbetsklimat. Det är främst på utbildningssidansom vi kan bidra med något bestående. Resursbehovet föratt åtgärda problemen är så enormt så det kan vi glömma.Likaväl som staten satsar resurser på kontakter och utbytemed bör man kunna satsa också på med sin bräckvattenmiljö är ett känsligtområde som får ta emot stora mängder avloppsvatten frånbåde svensk och finsk sida.