mot · GH02Sf215 · 1994-01-25 00:00:00 — familjepolitik utgår från tre begrepp; rättvisa,valfrihet och grundtrygghet. Målet för vår familjepolitik ärett samhälle där föräldrarna tar sig tid att vara med sinabarn, så att de kan fullfölja sitt ansvar för barnens uppväxtoch uppfostran. Föräldrarna bär huvudansvaret för attbarnen ges god uppväxt och uppfostran. Den kärlek ochtrygghet som föräldrarna ger är avgörande för att barn ochungdomar även i tider av oro, osäkerhet och arbetslöshetkan behålla sin framtidstro.Samhällsutvecklingen har kraftigt förändratförutsättningarna för familjerna att fullgöra denna viktigauppgift. har antalet hemarbetandeminskat kraftigt. Kvinnornas förvärvsfrekvens (16--)har ökat från till . Inomgruppen småbarnsmammor (med barn 0--) ärförändringen störst, från till mellan 1960 och1985. I takt med denna förändring har det skett enförskjutning i diskussionen från att värna om dehemarbetande kvinnornas villkor till att värna föräldrarnasvalmöjlighet när det gäller att kombinera arbetsliv med attuppfylla föräldraskapet medan barnen är små.Idag utgår de familjepolitiska systemen mer frånarbetslivets behov än från de behov barnen har. Ett merflexibelt arbetsliv som tillgodoser de behov som barnen harav att träffa sina föräldrar är en viktig del i den framtidafamiljepolitiken. Tid att tillbringa med sina barn har blivitnågot av en bristvara. Alltför ofta slits föräldrar av enstressig situation mellan yrkesliv och familjeliv. Ofta hardetta lett till att en av föräldrarna stannat hemmahuvuddelen av föräldraledigheten.Idag missgynnas kvinnor, som har lägre lön i genomsnitt,av dagens föräldraförsäkring. Denna bygger påinkomstbortfallsprincipen vilket innebär att man tar med sigojämlikheten i lönesättning in i familjesystemet. I alltförmånga fall har konsekvensen av detta blivit att det varitkvinnorna som stannat hemma under föräldraledigheten.Många familjer har resonerat i termer av att mannen intehaft råd att stanna hemma av familjeekonomiska skäl. Motbakgrund av detta har vi fått en diskussion om s.k.pappamånad.I ett samhälle präglat av avveckling och utveckling, inteminst inom socialpolitikens område, är det för migbakåtsträvande att lagstifta om pappamånad. Tanken är ettuttryck för en gammal förlegad förmyndartanke där statenalltid vet bäst. Inom familjepolitikens område genomförsnu stora valfrihetsreformer, t.ex. vårdnadsersättning ochbarnomsorgsgarantin (även om vi var emot denna). Dettaär en uppgradering av föräldrarna och ett erkännande av attdet är föräldrarna som bäst kan avgöra vilka behov derasbarn har och hur de bäst tillgodoser dessa.Vi vet att det är ett problem att få fäder utnyttjarföräldrapenningen. Att detta är olyckligt är alla överensom. Barn behöver såväl en mamma som en pappa underden viktiga del av livet som utgör. Enundersökning gjord av , RFVinformerar, statistisk rapport --R 1993:3,uppmärksammar detta faktum. Bl.a. påvisarundersökningen att pappor med låga inkomster tar ut flerdagar, mot 44 för dem medmedelhöga inkomster. Att pappor som arbetar i offentligsektor jämfört med privat sektor använderföräldrapenningen i större utsträckning, jämfört med48 %. I undersökningen finns även belägg för att vifortfarande har en starkt könssegregerad arbetsmarknad.Bland de 15 yrken där det var vanligast för papporna att taut föräldrapenning fanns inget som tillhörde de 30vanligaste yrkena för män. Det är mycket angeläget att arbeta för jämställdhet förkvinnor och män på arbetsmarknaden. Detta kommer attleda till en inkomstutjämning mellan kvinnor och män.Ekonomisk jämställdhet innebär att incitamenten för attdela föräldraledigheten ökar när de ekonomiska hindrenfaller bort. Valfriheten att inom familjen avgöra hur manvill ordna sitt familjeliv kommer då att kvarstå. Jag avvisardärför alla inslag av tvång vad avser uttag avföräldraförsäkring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valfriheten inomföräldraförsäkringen.