mot · GH02Jo649 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningAtt komma till rätta med miljöproblemen är avgörandeför mänsklighetens framtid. Människan har alltför längeförbrukat jordens tillgångar istället för att enbart brukadem. Denna insikt måste genomsyra all mänskligverksamhet.I-länderna har ett speciellt ansvar för att förändringar ivårt världssamfund ger ett ekologiskt anpassat samhälle. I-länderna har orsakat en stor del av miljöskadorna och ärensamma om möjligheterna att vända utvecklingen.Åtgärder: Miljöplan '''' vilken innebär attintressenterna i en bransch går samman och kommeröverens om hur den egna branschen ska kunna ingå ikretsloppssamhället.Konkreta förslag för budgetåret som bl.a. ärförutsättningar för miljöplanen '''':Skatteroch avgifter måste i högre grad baseras på råvaror ochenergi och i mindre grad på mänskligt arbete.Miljöavgifter på skogsprodukter, livsmedel och avfall.Deanställda måste få ökat inflytande över miljöarbetet.Miljöarbetet måste bedrivas intensivare på kommunalnivå.Statsbidragen ska om möjligt anpassas tillkommunens miljöengagemang.Konsumenterna måsteges ökat miljöinflytande.Arbetet mednaturresursräkenskaper måste påskyndas.Anslagen tillmiljöforskning måste öka.Miljöprogrammet förÖstersjön ska bedrivas intensivare.Den biologiskamångfalden måste säkras. Möjligheterna tillnaturreservatbildning ska öka.Sammanställning av yrkanden till budget utöverregeringensÖkade statsutgifter inom miljöområdetFörvärv av värdefulla naturområden100 000 000Fond för landskapsvård100 000 000Östersjön, miljöåtgärder200 000 000Kalkningsåtgärder50 000 000Miljöforskning30 000 000Kommunalt miljöarbete15 000 000Stockholms internationella miljöinstitut 000 000Visst internationellt samarbete5 000 000För utveckling av naturresursräkenskaper10 000 000Kemikalieinspektionen5 000 000Sanering av miljöskadade områden8 000 000Kretsloppsforskning20 000 000Summa ökade utgifter:553 000 000Ökade statsinkomster inom miljöområdetMiljöavgift på skogsprodukter300 000 000Miljöavgift på livsmedel200 000 000Miljöavgift på avfall50 000 000Summa ökade inkomster:550 000 000Vinna eller försvinnaMänniskan har varit framgångsrik som art betraktad, såframgångsrik att hon blivit ett hot mot sig själv och motjordens överlevnad. Den livsstil, som råder iindustriländerna skulle kunna vara hållbar om vi var en halvmiljard. Men jordens befolkning uppgår snart till 5,5miljarder. Om vi lyckas bryta trenden , kan vi få enutplaning av befolkningstillväxten vid 12 miljarder. Ommänniskan fortsätter att ignorera de ekologiska sambandenså undergräver hon sin egen existens. Naturen harkonsekvent slagit ut de arter eller hela system, som inteanpassat sig till helheten. Vår kamp nu handlar ommänsklighetens och andra arters överlevnad.Människan kan med hjälp av sin fantasi, intelligens,erfarenheter, kreativitet och kärlek klara problemen ochskapa en utveckling, som ryms inom de ekologiska ramarnaoch erbjuder alla barn som föds rimliga livsvillkor.Att arten varit framgångsrik betyder inte att allamänniskor lever ett gott liv. Tvärtom är möjligheterna attanvända jordens resurser fördelade på ett fruktansvärtorättvist sätt mellan industrialiserade länder ochutvecklingsländer och inom varje land.Det finns bara en produktionLivet på jorden drivs av energiflödet från solen. Detfinns i stort sett bara en produktion i ordets egentligamening på jorden -- fotosyntesen, som drivs av energin frånsolen. För våra liv är vi beroende av att denna enda verkligtuppbyggande verksamhet kan fortgå. Den är basen för alltannat liv på jorden. Solsystemets livstid är inte oändlig, menmed en livslängd på många miljarder år så är det ändå i vårtmänskliga perspektiv oändligt.Det som vi vanligen kallar produktion är i själva verketkonsumtion av naturresurser. Hela vårt ekonomiska systemär uppbyggt kring denna förmenta produktion och desstillväxt. Men skall vi lyckas vrida utvecklingen rätt måste virespektera den ekologiska verkligheten.Vår ekonomi -- hushållning -- måste baseras på ettoptimalt (inte maximalt) utnyttjande av naturens resurser.Vi kan inte upphöra att använda jordens resurser, men vikan göra det på ett uthålligt sätt. Vi måste förändrainnebörden i begreppen tillväxt och ekonomi.Miljöplan ''''Det har tagit mänskligheten att förvridautvecklingen. Från och med nu måste vi arbeta mycketmålmedvetet för att vrida den rätt. Utsläpp avklimatpåverkande gaser, försurning av mark och vatten,övergödning av vattendrag och hav, utarmning av jordensbiologiska mångfald, kemikaliehanteringens långsiktigamiljöeffekter eller konsekvenserna av en olycka,uttunningen av ozonskiktet... Miljöproblemen är komplexaoch kan inte rangordnas. Vi måste handla så attproduktions- och konsumtionsmönstret i grunden ändrasoch ingår i cykliska förlopp.Låt oss sätta som mål att skall vara ettkretsloppssamhälle. Det är inte ett förslag om att baserasamhället på en ideologi eller världsåskådning; det är ettförslag om att inse de ekologiska realiteterna. Vi måstebehandla naturen så att den uthålligt kan ge oss vårförsörjning och en bra livsmiljö. Livetsgrundförutsättningar är inte förhandlingsbara.Låt oss sedan dela upp detta 30-årsperspektiv i tre faseroch skissa på handlingsprogrammet för de två senare, menlägga fram ett mer detaljerat förslag för den närmaste . Vi vet att de mål som riksdag, kommuner,länsstyrelser och internationella miljökonventioner angerinte räcker.Nu måste arbetet bedrivas handlingsinriktat. Det finns data över hur olika branscher och verksamheter bidrartill miljöproblemen. Mot bakgrund av en redovisning avsådana data bör handlingsplaner för olika sektorerupprättas.I stället för att bedöma vilka minskningar som ter sigrimliga med ett traditionellt synsätt på tillväxt ochproduktionsutveckling så måste vi bedöma vilkaminskningar som är nödvändiga och därefter ställa frågan:Hur skall de uppnås?För varje område som har stor betydelse för miljön, t.ex.bilismen, skall konkreta branschprogram tas fram: Detinnebär överläggningar med biltillverkarna ochrepresentanter för andra trafikslag, de fackligaorganisationerna, motororganisationerna,trafikhuvudmännen, oljeindustrin. Man kan inte räkna medatt åstadkomma resultat när det gäller bilismen om man inteockså är beredd att ställa krav på aktivt handlande frånsådana tunga aktörer som oljeindustrin och biltillverkarna.Kraven måste ställas från regering och riksdag. Marknadenförmår inte utan styrning från samhällets sida ta hänsyn tillmiljön. Diskussionerna måste leda till att mål läggs fast ochmedel att uppnå dem redovisas.Olika branschprogram bör upprättas, redovisas ochföljas upp kontinuerligt. Branschvisa genomgångar börockså kopplas till informationskampanjer riktade tillallmänheten om hur negativa miljökonsekvenser kanundvikas.Branscher som bör komma i fråga utöver bilbranschenär t.ex. stålindustrin, jordbruket, byggbranschen,kemikalieindustrin och skogsindustrin.Vänsterpartiet föreslår att hos regeringenbegär förslag till handlingsprogram i enlighet med vad somovan skissats.Skatter och avgifterSkatter och avgifter skall styra i riktning mot minskatråvaruuttag och kretsloppsprinciper. Energiförbrukningenskall styras bort från fossil- och kärnkraftsenergi tillförnyelsebara energiflöden. För att minska arbetslöshetenkombineras detta med sänkt pris på mänsklig energi. Vi behandlar detta i en särskildriksdagsmotion.Det är ett gigantiskt arbete att lägga om skattesystemeti den riktningen. Det är ett arbete som måste vara noggrantförberett och analyserat och olika aktörer måste ges rimligomställningstid. De förändringar som gjorts har skettslumpmässigt och endast åstadkommit marginellaförändringar.Det är ett arbete, som måste sättas i relation tillinternationella processer. stödjer tanken påen utredning i denna fråga och anger i den särskildaskatteväxlingsmotionen krav som en utredning skall tahänsyn till.Frånsett själva skatteväxlingsprocessen kanmiljöavgifter behöva höjas för att styra samhällsekonominoch samhällsutvecklingen mot ett kretsloppssamhälle.För att t.ex. göra ekologiskt odlad mat merkonkurrenskraftig föreslår vi en miljöavgift påkonventionellt odlade livsmedel. Köttproduktionen iSverige uppgår till ca , spannmålsproduktionenuppgår till ca 4 . Avgiftsnivån kan exempelviskomma att ligga på runt /ton spannmål. Avgiftenskall ge ca kommande budgetår.Med samma bevekelsegrund föreslår vi en miljöavgift påskogsprodukter från konventionellt skogsbruk. Det göråtervinning av papper m.m. lönsammare. Denna avgiftskall ge ca . Virkesuttaget är ca 65miljoner kubikmeter -- avgiftsnivån bör då komma att liggapå ett genomsnitt av ca kubikmetern.Vi föreslår också en miljöavgift på avfall som brännseller deponeras. beräknas enavfallsavgift generera.Det finns även en rad andra områden där miljöavgifterbehövs i större omfattning: på handelsgödsel,kadmiumbatterier, bekämpningsmedel, fossila bränslen,etc. Det behandlar vi i våra ekonomiska motioner.Det behövs ökat inflytande för de anställdaDe anställda har oftast en god överblick och kunskap ommiljöproblem -- och deras lösning -- som respektivearbetsplats alstrar.Varför har man inte från samhällets sida bättretagit tillvara den kunskapen och erfarenheten? Jo, därföratt det är en fråga om makt -- arbetsgivarensmakt att leda och fördela arbetet och att handla oansvarigtnär det gäller miljö och hälsa. Anställda måste ges rätt attpåverka dels sin egen arbetsmiljö men också arbetsplatsensproduktion så att den styrs bort från insatsvaror ochprocesser som har negativ miljöpåverkan.Sambandet mellan den inre miljön, arbetsmiljön, ochden yttre miljön är uppenbart. Det är arbetsgivaren som haransvaret för arbetsmiljön, men de fackligt förtroendevaldaspelar en mycket stor roll när det gäller kampen för enbättre arbetsmiljö.De ämnen och processer som ger upphov tillarbetsmiljöproblem orsakar också till stor del problem i denyttre miljön. Den omfattande kunskap och erfarenhet somgenom årens lopp byggts upp inom fackföreningsrörelsenkan därför bli till utomordentligt stor nytta förmiljöskyddsarbetet i samhället i övrigt. De praktiskaerfarenheterna av att arbeta med olika ämnen är viktiga.Mer av miljöforskningen borde ta sin utgångspunkt i deanställdas erfarenheter.När det gäller arbetsmiljön har skyddsombuden rätt attstoppa arbeten som innebär omedelbar och allvarlig fara förarbetstagares liv och hälsa, om rättelse inte kanuppnås. Det finns berättigad kritik mot lagtextensutformning. Rätten tillkommer enbart skyddsombudet --inte det lokala facket som sådant. På så sätt brytsarbetsmiljöarbetet ut ur det fackliga arbetets helhet. Rättenborde alltså enligt lagen tillkomma det lokala facket, somsedan i sin tur delegerar den till skyddsombuden.Det måste också skapas effektiva sanktionsmöjlighetermot den arbetsgivare som inte vidtar åtgärder närmissförhållanden leder till att arbete har stoppats. Detlokala facket måste ges rätt att vidta stridsåtgärder för att fårättelse till stånd.När det gäller den yttre miljön finns inte stoppningsrättöver huvud taget. anser att sådanarättigheter borde införas och i lag regleras. Även när detgäller den yttre miljön borde rättigheten tillkommafackföreningen som sådan och sedan delegeras till fackligtförtroendevalda med detta verksamhetsområde.Kommunernas miljöarbeteArbetet för ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligtSverige måste utföras på alla nivåer. Kommunerna ärmycket viktiga och har ett speciellt ansvar. I kommunernafinns de beslutande församlingar, kommunfullmäktige ochnämnder, som står människorna närmast och har bästkännedom om och överblick över de lokala problemen.Kommunerna ansvarar bl.a. för planering av infrastruktur,bebyggelse och avfallshantering.Ett antal kommuner är s.k. eko-kommuner.Arbetet bedrivs på olika sätt i de olika kommunerna, mengrundtanken är gemensam: Ett systematiskt arbete för engenomgripande förändring av samhället med en högre gradav miljöanpassning som mål. Projekten är till sin natursektorsövergripande. Gränser mellan kommuner,myndigheter, centrala, regionala och lokala nivåer, måsteöverskridas. Man arbetar med nya lösningar förreningsverk, avfallshantering, bättre information, stöd tillalternativ odling, vänortssamarbete med kommuner iÖsteuropa m.m.Kommunerna har fått alltmeromfattande uppgifter när det gäller miljöskyddet. Det ärmycket viktigt att de också har resurser att utföra dessauppgifter. Vi tar i andra motioner upp behovet av att stärkakommunernas ekonomi. Ett sätt är att premiera kommunersom driver ett engagerat miljöarbete via statsbidragen.Riksdagen bör anslå till att stödjakommunernas miljöarbete.En genomgång av kommunernas miljöarbete visar attdet är stora skillnader i hur långt kommunerna kommit medarbete. T.ex. har många kommuner ännu inte upprättatavfallsplaner trots att det nu är lag på detta. Regeringen börfå i uppdrag att komma med förslag om hur saktfärdigakommuner skall fås att driva miljöarbetet effektivare ochkraftfullare.Undersökningar visar att det behövs en utökning avmiljötillsynen. Många verksamheter som ger upphov tillnegativ miljöpåverkan står inte under samhälletstillsyn. Det behövs en utökad verksamhet pådetta område. Regeringen bör redovisa en analys avmöjligheterna att höja den kommunala ambitionsnivåninom miljöskyddsverksamheten.Konsumenterna och miljönKonsumenternas krav är nu allt oftare det som driver påmiljöarbetet. Det är inte längre alltid trögrörliga partier ochmyndigheter som ställer de nya kraven.Tydliga exempel finns inom skogsnäringen. För 20 årsedan satte staten upp regler för hur skog skall skötas ochavverkas. är det miljömedvetna konsumenter som styrutvecklingen. Senaste steget är tyska papperskonsumenterskrav på papper som producerats kalhyggesfritt. Hur lång tidskulle ett sådant krav ta att driva fram i den politiskavärlden?Det som saknas är information för konsumenternaom varors och tjänsters miljöpåverkan. Det gäller alla slagav produkter -- från kondomer till bilar. Regeringen bör fåi uppdrag att komma med förslag om hur miljöinformationskall nå ut till konsumenterna.Det krav på att producenter skall ha ansvaret för enprodukt under hela dess livscykel är bra men då måste manockså skapa en lagstiftning med tillhörandesanktionsmöjligheter om det skall fungera. Regeringen börfå i uppdrag att komma med förslag om sådan lagstiftning.Enligt lagen om kemiska produkter så är det den somtillverkar eller importerar en kemisk produkt, som bäransvaret för att miljöfarliga produkter ersätts med mindrefarliga. Det är uppenbart att detta ansvar långt ifrån alltidtas. Det arbete som bedrivs från t.ex. kommuner för attförbättra miljöinformationen till konsumenterna måsteuppmuntras.Riksdagen har tidigare uttalat att denna s.k.substitutionsprincip måste få större genomslag, bl.a. genomsystem där kemiska produkter klassificeras. Vänsterpartietsförslag är att ett sådant klassificeringssystem kombinerasmed ett avgiftssystem.Offensiv miljöpolitik i förhållande till omvärldenMånga miljöåtgärder måste ske i nära anslutning till våromvärld. Tydligast är det med miljöutsläpp som påverkarluft och vatten. Men även t.ex. skogs- och jordbruk,trafikplanering och avfallshantering måste ske i ett alltmerinternationellt integrerat sammanhang.Därför måste som ett rikt och välutvecklat landdriva på det internationella miljöarbetet. Vi måste ocksåvisa upp lyckade exempel.Det gäller t.ex. koldioxidutsläppen som liksomfreonfrågan måste lösas internationellt. Det är fullt möjligtatt minska koldioxidutsläppen inom EG och det övrigaEuropa kraftigt och att göra det samhällsekonomisktlönsamt. Industriländerna måste minska sinakoldioxidutsläpp med under dekommande 30 åren.Om utvecklingen fortsätter som kommer i ställetutsläppen att öka . Genom en konsekventsatsning på förnybar energi och effektivisering kan enminskning på uppnås. Hindren är många. Denstorskaliga energiindustrin, statliga monopolenergibolag,de transnationella oljebolagen, bromsar förändringen. Detkrävs ett beslutsamt politiskt arbete för förändring avenergimarknadens struktur och för en ökadanvändarstyrning.Effektivitetsnormer på produkter, räntefria ellerlågräntelån till energiinvesteringar, fler och högremiljöavgifter är några medel. måste gå i spetsen fördenna utveckling.Sverige har under den borgerliga regeringstiden tappatmark i miljöarbetet. måste nu kräva att detinternationella miljöarbetet bedrivs hårdare.Vi har bara en värld ... en krympande.Regeringens torftiga miljöpolitikDet var glädjande att miljöpolitiken iregeringsförklaringen utpekades som ett av fyraprioriterade områden. ''Regeringen kommer att angetydliga miljömål, ställa bestämda miljökrav och användaeffektiva styrmedel'', stod det.Under mandatperioden har dessa löften vid fleratillfällen upprepats men ständigt i futurum. Konkret har intemycket åstadkommits. Miljöpropositioner har kritiseratshårt för att vara innehållslösa -- t.o.m. av miljöministernsjälv.När det gäller den ekonomiska politiken betonasständigt nödvändigheten av tillväxt, men ingenting sägs omnödvändigheten att denna tillväxt ligger inom de ekologiskaramarna. Inga förslag redovisas som kommer att styra denekonomiska tillväxten i sådana banor.Finansminister pratar om välfärd och ökad BNPmen förmår inte förstå den nya tidens krav på en utvecklingav dessa begrepp. I ålderstigna tänkande handlardet enbart om pengar. Till oss med visioner om en merkomplett välfärd med rena hav, bullerfria bostäder, levandeskogar, friska barn utan allergier o.s.v. har Wibbleingenting att säga.Efter att i regeringsförklaringen ha redovisat högamiljöambitioner måste regeringen avkrävas en redovisningpå vilket sätt dessa förverkligats. föreslårdärför att regeringen i en särskild redovisning till riksdagenföre avslutande återkommer med enredogörelse för vilka konkreta ändringar man beslutat ommed anledning av deklarationen om miljöpolitik iregeringsförklaringen.Regeringen följer inte riksdagsbeslutI samband med energiskatteomläggningen avsattes 500miljoner kronor för att i huvudsak användas till utvecklingav energisektorn i miljövänlig riktning (proposition1991/92:150, bil 1:5 sid 13). Detta fastslogs av iyttrande 1991/92:NU9y.Men i årets statsbudget används merparten av dessa 500miljoner till annat -- biologisk mångfald, departementsförvaltningskostnader, lantmäteriverksamhet m.m. I ochför sig lovvärt men utan samband med energisektorn.Endast 35 % av de 500 miljonerna går till det ursprungligenavsedda.Regeringen bör återkomma med förslag om hur de 500miljoner kronorna skall användas till det som de är avseddaför.Vänsterpartiets viktigaste budgetförslag påMiljödepartementets områdeÖstersjön måste överlevaRegeringen skriver att den anser att det är angeläget attSverige tar sitt ansvar för räddningen av Östersjön.Kostnaden för detta beräknas grovt till minst 150 miljarder.Kostnaden stiger för varje år.Man anslår , dvs. !Visserligen skall flera länder vara med att betala men mednuvarande svenska takt kommer det att ta atträdda Östersjön.Detta är naturligtvis oacceptabelt. Vi föreslår attytterligare anslås och att regeringenskyndsamt lägger fram en långsiktig plan för hurrestaureringen av skall påskyndas ochfinansieras. En miljöavgift på verksamheter som skadarÖstersjön bör införas i första hand i de nordiska ländernaoch . Detta utvecklar vi i en riksdagsmotion omhaven.SEIStockholms internationella institut (SEI) bedriver enmycket angelägen och uppmärksammad verksamhet somrör och . Den främjar utvecklingen avny teknik för en miljöanpassad och hållbarsamhällsutveckling. Man har utökat verksamheten och harnu kontor i bl.a. . föreslår attanslaget höjs med 10 miljoner för att nivån påverksamheten skall kunna utvecklas.Regeringens bedömning att andra intressenter ochländer kommer att ha ett intresse av att finansieraverksamheten är i och för sig kanske riktigt men ingenanledning till att försvåra verksamheten.SEI söker och får stöd till projektverksamhet men det ären helt annan sak än grundfinansieringen av verksamheten.NaturresursräkenskaperVänsterpartiet beklagar att arbetet med att utvecklanaturresursräkenskaper inte getts högre prioritet avregeringen. Naturresursräkenskaper innebär i sig intelösningen på något miljöproblem, men framtagandet avsådana räkenskaper som komplement tillnationalräkenskaperna är avgörande för att miljöarbeteeffektivt skall kunna drivas vidare. Enligt uppgift är detendast en handfull personer på somarbeter med frågan.Naturresursräkenskaper fyller tre viktiga funktioner:För det första som underlag för bedömningen avutvecklingen och för de övergripande politiska besluten.För det andra som information. En förutsättning för ökadmiljömedvetenhet och handlande i enlighet med det ärtillförlitliga kunskaper hos alla: konsumenter, producenter,löntagare, myndigheter, föreningsliv, näringsliv m.m.Fördet tredje måste sådana räkenskaper läggas till grund förolika myndigheters beslut. Genom beslut om ekonomiskaeller andra styrmedel styrs även andra aktörer.Att utveckla naturresursräkenskaper är oerhörtkomplicerat. Förutom statistik och uppgifter kringförbrukningen av naturresurskapital i form av råvaror(skog, malm) behövs uppgifter om förbrukningen av denaturresurser som utgör förutsättningen för produktion(och för vår existens) som luft och vatten.Dessutom behövs underlag, som ger kunskap omorsakssambanden vid skador på naturen. Det förutsätterockså tillförlitliga data om utsläpp från olika verksamheter.Ett annat problem är att värdera miljöskador i monetäratermer. Det är bara i begränsad omfattning möjligt att göra.Eftersom utvecklandet av naturresursräkenskaper är ett sålångsiktigt men angeläget arbete är det viktigt att detpåskyndas och att berörda myndigheter (SNV, ) ges erforderliga resurser för dettaarbete.Också på det regionala och kommunala planet kan denhär typen av räkenskaper bli ett viktigt komplement tillannat beslutsunderlag. föreslår därför attprojektverksamhet med sådana lokala och regionalaräkenskaper genomförs med statliga medel.Genom att utveckla ett svenskt system förnaturresursräkenskaper, kan ge viktiga bidrag tilldet internationella arbete, som pågår på detta område: ettarbete för att revidera SNA (system of national accounts),det av FN utarbetade systemet för nationalräkenskaper.Denna revidering skall leda till att systemet kompletterasmed naturresursräkenskaper. bör aktivt delta i dettaarbete.Så länge naturresursräkenskaper förblir en teoretiskkonstruktion utan återverkan i den ekonomiskaverkligheten kommer deras betydelse att vara begränsad.Utvecklingen av naturresursräkenskaper måste därför gåhand i hand med ett faktiskt användande av effektivaekonomiska styrmedel.Sammantaget beräknar vi kostnaderna för centralamyndigheter, lokala projekt och utökat internationelltsamarbete till ytterligare för budgetåret.AvfallshanteringVi tar i en annan motion upp avfallsfrågor. I motionenom skatteväxling beskrivs möjligheten att i en kommunalskatteväxling höja avgiften på den kommunalaavfallshanteringen.Vi förordar också en statlig avgift på avfall somdeponeras eller förbränns. Vi förordar en avgift därför att vitill detta förslag kopplade en fondering av avgifterna. Frånfonden skulle medel kunna utgå till projekt som syftade tillreducering av avfallsmängder och en i ekologiskt avseendeförbättrad avfallshantering.För glesbefolkade kommuner med stora avstånd kan detutan sådana finansieringsmöjligheter bli mycket svårt,särskilt i den allt svårare ekonomiska situation somregeringen försätter kommunerna i, att annars utveckla sinavfallshantering.Anslaget för forskning kring kretsloppsanpassadsamhällsutveckling bör öka med 20 miljoner kronor.KemikaliehanteringenDet totala antalet kemikalier är ofantligt stort. Det finnsmånga miljoner. 1970 fanns det 2 miljoner kemiskaföreningar registrerade i världen. 1990 fanns det 10miljoner! Inom industrin används 50 000--60 000. Bara iSverige hanteras i industrin ungefär 20 000 olika kemikalieri varierande omfattning. Man bedömer att ungefär 1 000kemikalier är s.k. högvolymkemikalier, de står tillsammansför av all kemikalieanvändning.Varje år tillkommer många nya kemikalier.