mot · GH02A804 · 1994-01-25 00:00:00 — För svenska kvinnor är arbetet den viktigasteförsäkringen för oberoende och självständighet. I ingetannat land i utom är förvärvsintensitetenhos kvinnor lika stor som i . Det är därför naturligtatt EU-debatten bland kvinnor i framför allt rör sigom frågor med anknytning till arbetsmarknaden.Ibland påstås felaktigt att möjligheten till arbete ochjämställdhet skulle upphöra eller kraftigt försämras vid ettEU-medlemskap. Några sådana tendenser finns emellertidinte i några andra EU-länder. Tvärtom har kvinnorna ökatsin förvärvsintensitet i samtliga länder efter EU-medlemskapet.En relativt ny undersökning som utförts på uppdrag ger intressanta upplysningar omden pågående utvecklingen i EU. Den visar bl.a. att detfinns en tydlig generationsväxling när det gällerförvärvsfrekvensen hos kvinnorna. Gränsen går vid 49 år.Kvinnor under denna ålder förvärvsarbetar i många länderi nästan lika stor utsträckning som svenskorna.En stor skillnad är dock att EU-kvinnorna arbetar heltidmedan svenskorna i mycket hög grad arbetar deltid. Detenda undantaget är som har ungefär våra siffrorför deltidsarbete.Svenska kvinnor arbetar i stor utsträckning inom vård,omsorg och utbildning, som ju till är tjänsterproducerade i statliga eller kommunala monopol. I EU harkvinnorna mycket fler arbetsgivare att välja emellan ochmånga är egna företagare inom just dessa områden. Ensådan utveckling har redan påbörjats av den svenskaregeringen genom förändrad lagstiftning som göralternativen möjliga. Det är förståeligt om många kännersig osäkra och oroade av hur man skall klara av enförändrad situation.Här kan regeringen medverka till snabbare förändringargenom att initiera, att en större del av de tillgängliga kredit-,arbetsmarknads- och informationsresurserna avsätts till attpraktiskt förbereda intresserade kvinnor för egetföretagande i de aktuella sektorerna. Det är näst intillomöjligt för kvinnor att genom utvecklingsfonderna fåtillgång till riskkapital för dessa sektorer. ärdessa mer inriktade på att stöd skall gå tilltillverkningsindustri och s.k. hårda sektorer.Mot bakgrund av att ger möjligheter ocksåför utländsk konkurrens är det extra viktigt att detriskkapital som finns också fördelas till de områden somtraditionellt utförts i offentlig sektor.För att optimalt bevaka de svenska kvinnornasmöjligheter på arbetsmarknaden är det mycket angelägetatt regeringen i medlemskapsförhandlingarna med EUbevakar att de överenskommelser som görs inte negativtpåverkar svenska kvinnors möjligheter att hävda sig påarbetsmarknaden.Man kan nu också se tecken till att en helt nyarbetsmarknad öppnas för svenska kvinnor i anslutning tillett närmande till EU. I allt större utsträckning efterfrågasmarknadsförare med goda språkkunskaper samtspråkkunniga personer med kunskap om EU-regler ochEU-lagstiftning. Välutbildade kvinnor har bästspråkkunskaper i landet. Det krävs då blottkompletteringsutbildning för att en ökad arbetsmarknadskall bli möjlig. Också på detta område är det angeläget attkvinnornas utbildningsbehov uppmärksammas ochtillgodoses. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Det är inte EUs lagar och institutioner som gör attjämställdhetsarbetet går trögt i flera av medlemsländerna.Tvärtom har EU-samarbetet främjat jämställdheten. UtanEU är det t.ex. osannolikt att länder som , Portugaloch infört de lagar om lika lön för likvärdigt arbetesom EU-direktiven föreskriver. EU:s direktiv ärfortfarande starkare än svensk jämställdhetslagstiftning,bl.a. därför att parterna i kan avtala bort vissarättigheter, och gör det också. Den första delen av EU:sjämställdhetslag, som berör rättigheter, kan sålundaersättas av kollektivavtal. () har påpekat att 90 %av privata arbetsplatser saknarjämställdhetsplaner. Man kan också lägga märke till att ensvensk arbetstagare har sämre rättigheter när detgäller att hävda sin sak i domstol än vederbörande får närSverige är med i EU.EU:s jämställdhetslagstiftning är således på flerapunkter mer långtgående än . Så t.ex. är indirektdiskriminering klart förbjuden liksom den svenskamöjligheten att avtalsvägen desavouerajämställdhetsarbetet. Helt omöjligt är det i EU-ländernaför försäkringsbolagen att diskriminera kvinnligapensionärer, vilket ju är regel i , där kvinnorna fårsämre pension än männen.Riksdagen bör därför uppdra åt regeringen att snaraståterkomma med förslag till skärpt jämställdhetslagstiftningså att nuvarande kryphål i lagen täpps till.Redan genom och senare i ett medlemskapär det en lång rad poster som skall besättas med kompetentsvensk personal. I det förhandlingsarbete som pågår ärkvinnorna dock sorgligt underrepresenterade och näst intillosynliga. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att delssjäl bättre ta tillvara kvinnornas kompetens i dettasammanhang, dels begära in både ett kvinnligt och ettmanligt namn vid de tillfällen regeringen utser företrädarepå förslag från organisationer och förbund. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en omfördelning avarbetsmarknadspolitiska medel för att hjälpa kvinnor somarbetar i vård, omsorg och utbildning att starta eget, och förspeciella utbildningsinsatser för kvinnor som behöverkompletteringsutbildning,2. att hos regeringen begär förslag till en skärptjämställdhetslagstiftning enligt vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bevaka att jämställdhetenupprätthålls dels i regeringens eget arbete med EU- ochEES-frågor, dels vid utnämningar i dessa sammanhang.