mot · GI02Ub8 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:85 Betyg i det obligatoriska skolväsendet En betygsfri skolaBetygsfrågan har haft en central roll iskoldebatten. har krävt att betygen böravskaffas både i och i gymnasiet. Skälen tilldetta är flera.Oavsett hur betygssystemet utformas så har det en styrandeeffekt på valet av innehåll, arbetssätt och arbetsformer iskolan. Med betyg har man i princip bestämt sig för en skolasom värdesätter vissa iakttagbara och mätbara kunskaper.Det finns fog för att anta att betygskriterier i enskilda ämnenutgör hinder för en ämnesintegrerad undervisning och ettundersökande arbetssätt. Frågan är i vilken grad eleverna kanfungera utforskande och aktivt kunskapssökande utifrånegna förutsättningar och erfarenheter i en skola med betygsom utvärderingsinstrument.Framtidens lärande måste i mycket större utsträckningförbereda eleverna för en kontinuerlig kompetensförnyelse.Den viktiga kompetensen handlar då om att lära sig hur manhittar och använder kunskaper.Inlärningen bör i högre grad knytas direkt till elevernasmotivation. Det är uppgiften som sådan som skall motiveratill nya initiativ och kreativa lösningar, inte morötter i formav betyg. Genom att välja arbetsmetoder som också gör detmöjligt att lära sig hur företeelser hänger samman uppnås enannan inlärning än den traditionella. Vi anser attbetygssystemet ger skolan felaktiga signaler och att det är etthinder för pedagogisk förnyelse. Betygssystemet förstärkerockså tendenserna till social snedrekrytering vid val tillgymnasiet och senare till högre studier.Vi har anledning att tro att de pedagogiska vinsterna meden betygsfri skola är så pass stora att frågan bör utredas.Därför föreslår vi att regeringen tillsätter en parlamentariskutredning med uppdrag att utreda konsekvenserna av enbetygsfri skola.Föreslagna förändringar i det nationella betygssystemetVi delar regeringens uppfattning att samtalet, i form avutvecklingssamtal är skolans viktigaste sätt att informera omelevens skolgång och utveckling. Vi ser utvecklingssamtaletsom ett medel för att underlätta och förbättra elevenskunskapsmässiga och sociala utveckling. Regelbundnautvecklingssamtal leder också till ökad kunskap om alla defaktorer som påverkar inlärningsprocessen.Det är viktigt att elev, föräldrar och lärare för en dialogkring elevens arbetssituation. Utvecklingssamtalet skallgenomföras på lika villkor och kunna utnyttjas efter vars ochens behov. Därför är ömsesidigheten och jämlikheten ikommunikationen av stor betydelse.Utvecklingssamtalen kan, rätt använda, leda till bättresamarbete och inflytande över den egna situationen. De gerockså kunskap som kan användas i den fortsattaundervisningen. Utvecklingssamtalet är ett strukturerat ochmålmedvetet samtal, som skall genomföras kontinuerligt.Skolans personal måste vara väl förtrogen med dess metodik.Hur man planerar, genomför och utvärderarutvecklingssamtal bör därför finnas som ett viktigt momenti lärarutbildningens kursplaner och också ingå som en vitaldel i lärarfortbildningen.Skolornas resultatansvarVi anser i likhet med regeringen att skolornas viktigasteansvar är att alla elever skall lämna medkunskaper som minst når upp till den kravnivå som anges ikursplanerna. Om någon elev trots dessa ambitioner inte nårdenna nivå skall eleven ha rätt att senare komplettera sinakunskaper för att erhålla betyg i ämnet. Skolans huvudmanmåste ansvara för att sådana möjligheter erbjuds och attproven blir avgiftsfria.Betygskriterier och nationella provDen nationella jämförbarheten är viktig för att kunnagarantera en likvärdig skola för alla. I en skola med betygbehövs nationella prov och kriterier som stöd för bedömningav skolans resultat. Att dessa prov skall gälla för både detoffentliga skolväsendet och de fristående skolorna är ensjälvklarhet. Det är dock oerhört viktigt att de nationellaproven utformas på ett sådant sätt att de utgör ettinlärningstillfälle i sig och att kunskap om helheter, analytiskförmåga, förståelse för skeenden, djupinlärning och ettkritiskt förhållningssätt prioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning av konsekvenserna av en helt betygsfri skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingssamtalens roll ilärarutbildning och fortbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att prov för att kompletteragrundskolebetyg skall vara avgiftsfria.