mot · GH02Ub309 · 1994-01-25 00:00:00 — Skolan ska ge eleverna bra förutsättningar för framtiden.Genom att ge eleverna god utbildning skapas ocksåförutsättningar för jobb och utveckling i hela samhället.Sverige går igenom en kris, som är mer än en ''vanlig''lågkonjunktur. För att behålla en god välfärd och möjlighettill arbete för alla i en hårdnande internationell konkurrenskrävs nytänkande på många områden. Hur utbildningenutformas är grundläggande för om detta skall lyckas.Ett av grundproblem är bristen påföretagaranda och underskottet av små och medelstoraföretag. Dubbelt så hög andel av svenskarna arbetar i storaföretag som europeerna i övrigt. I startas 20 000 till25 000 nya företag som sysselsätter 35 000 till 45 000personer . Andelen nya företag är betydligt lägre äni t.ex. , och England.De mindre företagen har stor betydelse för näringslivetstillväxt och förnyelse. av de nyaarbetstillfällena skapas av dem.Utvecklingen av informations- ochkommunikationsteknologin har också skapat ökadeförutsättningar för att dela upp storaproduktionsorganisationer i flera mindre företag. Det finnsdessutom stora möjligheter till framväxt av fler små,självständiga kunskapsföretag.Detta kräver att fler människor har beredskap, vilja ochkunnande för att starta nya företag. Här spelar skolansinsatser en stor roll. Traditionellt inriktar många sinutbildning på att bli anställda, inte på att bli självständigaentreprenörer. Entreprenörstänkandet och kunnandet i attstarta företag behöver komma in på ett tidigt stadium iutbildningen.I samarbete med Ung Företagsamhet ordnar ett antalgymnasieskolor runt om i landet praktisk utbildning i attstarta företag. Eleverna får då starta, driva och avvecklaegna företag. Detta har främst ordnats på skolor medekonomisk gymnasieutbildning. Ett stort behov av dettatorde finnas på andra gymnasieskolor, inte minst deyrkesinriktade. Sådan praktisk utbildning är viktig för att geeleverna kunskap och motivation att starta egna företag.I uppdrag ingår att utforma kursplaner. Medde beslut om nya läroplaner som fattats ges störreutrymme för lokala val och elevers önskemål. Igymnasieskolan delas utbildningen in i kurser inomprogrammens ramar. Dessa förändringar gör det möjligt attinrymma kunskap om och utbildning i företagande både igrundskolans senare år och i gymnasieskolan. Särskildakursplaner i företagande bör därför utarbetas avSkolverket.Påbyggnadsutbildning erbjuds numera inom ramen förden kommunala vuxenutbildningen. I skollagen reglerasersättningen mellan kommuner, den s.k. interkommunalaersättningen. Kommunernas skyldighet vad gällerpåbyggnadsutbildning är klart uttryckt i skollagen. De skallerbjuda gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning och de skall sträva efter att erbjudautbildning som svarar mot efterfrågan och behov.Det pågår för tillfället ett arbete med att ta framkursplaner för påbyggnadsutbildningar inom komvux.Regeringen bör i detta arbete pröva förutsättningarna attinföra påbyggnadsutbildning med inriktning på företagandeoch utarbeta kursplaner i företagande. Detta bör kunnaerbjudas som delar i en påbyggnadsutbildning eller som helpåbyggnadsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av kursplaner iföretagande.