mot · GH02Ju810 · 1994-01-25 00:00:00 — kan kunder köpagaranterade oskulder, det kan vara knappt skolmognaflickor, det finns HIV-fria sexshops där barn, flickor ochpojkar, är den stora gruppen prostituerade. Det finnssärskilda klubbar för pedofiler (män och kvinnor somsexuellt utnyttjar barn).Barnen är den grupp som råkar värst ut i den nyasexhanteringen. De behandlas av sina kunder på etthorribelt och grymt sätt, utan respekt för mänskliga värdenoch utan möjlighet att försvara sig.I vissa länder är handeln lättillgänglig och straffsatsernabetydligt lägre än i . Ett brott som betraktas somgrovt i bedöms mildare i vissa länder.Vi anser att måste ta ett större ansvar för deoskyddade barnen. Marknadsföringen av sexuella tjänstermåste ses över. Saluföring av s k sexresor bör förbjudas.De svenska medborgare som åker utomlands för attköpa sexuella tjänster av barn skall straffas enligt svensklag. Svenska kunder som utsätter barn för horriblagrymheter kan i barnens hemland få låga straff, om de fårnågra straff alls. Dessa barn kan i vissa länder vara helt utanrättsskydd!Vi menar att svenska medborgare som utnyttjar barnskall kunna åtalas i svensk domstol trots att handlingenbegåtts utomlands samt även om de blivit dömdautomlands. Den svenska medborgaren skall kunna dömastill ett hårdare svenskt straff.Information kan medverka till att motverka sexturismenfrån . Svenska staten bör med kraft verkainternationellt för att snabbt få ett slut påbarnprostitutionen i världen. Det finns uppgifter som tyderpå att det även i förekommer barnprostitution, sominte är av obetydlig omfattning.BarnpornografibrottInnehav av barnpornografi måste kriminaliseras. I ensärskild motion tar Ny demokrati upp denna problematik.Förläng preskriptionstidenDrygt hälften av de barn som utsätts för sexuellaövergrepp har varit offer för brott vid upprepade tillfällen.De försöker ofta tala om för vuxna och kamrater omövergreppen men blir inte trodda. De vet också attsexuallivet är ett ämne man inte talar om. Det kan gå mångaår innan brottsoffret förmår göra anmälan.För att bättre tillvarata dessa brottsoffers intresse av attfå upprättelse, menar demokrati att preskriptionstidenför sexuella övergreppsbrott skall förlängas.Vi menar att det är rimligt att straffpåföljd ochersättningskrav när det gäller dessa brott inte i något fallskall preskriberas innan brottsoffret fyllt . Därför anservi att preskriptionstiden för sexuella övergreppsbrott skallupphävas, alternativt förlängas till 25 år.8. Sexuella övergrepp mot kvinnorKvinnomisshandel är ett brott som i flertalet fall begåsinom hemmets väggar och sällan kommer till offentligkännedom. Brottet utövas av män mot kvinnor. Det är frågaom allt från ren misshandel till grova sexuella brott. Menbrotten mot kvinnor börjar innan de nåttvuxen ålder.I fråga om övergrepp mot kvinnor finns en mycket storrädsla för repressalier. Rädslan finns innan kvinnan göranmälan hos polisen, den finns under rättegången och inteminst är kvinnan rädd för vad som skall hända när domenhar fallit -- om det blir någon fällande dom.Kvinnans fruktan för övergrepp är många gångervälgrundad. Det är inte ovanligt att polisen underskattargraden av skador och misstror kvinnans uppgifter. Kvinnanbegär ofta att mannen skall anhållas men det sker iförhållandevis ringa omfattning. Även sociala myndighetermisstror kvinnan.Den bästa hjälpen får kvinnorna uppenbarligen hoskvinnojourerna. På kort sikt kan de ge kvinnor skyddoch stöd, så att de får ökade möjligheter att bryta upp frånmisshandelsförhållanden och fortsatta övergrepp. På långsikt arbetar jourerna med information och påverkan,särskilt riktad mot yrkesgrupper som möter misshandladekvinnor och mot skolungdom i ochgymnasieskolan.Utbildning av polisens och personalmåste förbättras. Det bör finnas speciella rotlar hos polisensom handlägger sexuella övergrepp.Kemisk kastreringDet finns flera olika typer av våldtäktsmän. Denvanligaste typen av våldtäkt förekommer i hemmet avnågon nära bekant. Andra typer av våldtäkter är när mänplockar upp okända kvinnor (med eller utan våld) ochsedan våldför sig på dem. I vissa fall dödas offren.Flera av dessa våldtäktsmän är återfallsförbrytare somgång på gång begår nya våldtäkter. Det rör sig om en litengrupp brottslingar som själva erkänner att de inte kan styrasitt beteende.Domstolarna bör vid utdömande av straff för dennagrupp av återfallsförbrytare samt för våldtäktsmän somanvänt grovt våld i samband med våldtäkten kunna beslutaom kemisk kastrering.VåldspornografiMånga av förövarna konsumerar grov våldspornografipå video och i tidningar. I produktionen av dessa filmeranvänds ''riktiga offer''. Man kan m a o köpa filmer av iverkligheten mördade kvinnor! Det finns ett sambandmellan det sexualiserade våldet och den grovavåldspornografin. Pornografin är dessutom endokumentation och ett synligt bevis på kvinnorsojämställdhet. I har företeelsen fistfuckingaktualiserats i frågor bl a från Ny demokrati tilljustitieministern som dock inte förklarat sig beredd attmedverka till en skärpning av lagstiftningen så attfistfucking och liknande perversiteter omfattas av förbudetmot olaga våldsskildring.Enligt gällande rätt är det nämligen helt tillåtet attskildra och sprida s k fistfucking i rörliga bilder, t ex i TVoch på videogram. Fistfucking innebär att hela eller delarav en hand förs in i slidan eller i ändtarmen. Utan tvekanframkallar handlingen både akuta vävnadsskador och storsmärta. Till kvinnojourerna söker sig många förtvivladekvinnor som vittnar om hur deras män, inspirerade avvåldspornografiska filmer, utsatt dem för sexuellt våld,fistfucking. Det finns ett uppenbart samband mellansexuella övergrepp mot kvinnor och perversvåldspornografi. Den nuvarande lagstiftningen räcker intetill för att stoppa skildringen och spridningen av sådanvåldspornografi. Ett mera långtgående förbud skullesannolikt bidra till att rädda många kvinnor och barn frånsexuellt våld och perversiteter. Men ett sådant förbud skulleuppenbarligen komma i konflikt med yttrandefriheten.Ytterst handlar det alltså om vem rättsordningen skallskydda, kvinnorna och barnen, de värnlösa brottsoffreneller våldspornografins profitörer.Det råder ingen tvekan om att den här typen avperversiteter inte har något med yttrandefriheten att göra.Lagstiftningen mot våldspornografi måste skärpas!9. Effektiva åtgärder mot rattfylleri och annan allvarligtrafikbrottslighetBakgrundVarannan dag dödas människor av berusade bilister.80 % av dessa är tidigare dömda för rattfylleri och saknarkörkort. Man kan inte acceptera att en rattfyllerist som körihjäl någon redan någon dag senare tillåts fortsätta sinframfart. Att det är så har med rätta upprört många. Dessamänniskor måste avlägsnas från vägarna och hindras frånatt äga eller ha tillgång till bil. Oskyldiga och skötsammamänniskors säkerhet måste premieras framför alkoholistersoch brottslingars intressen.Omvänd bevisbördaAtt köra bli är i sig en farlig verksamhet. Man har ettpresumtivt mordvapen i sina händer. I fråga omrattfylleribrott och andra brott där bilen fungerar som ettslags brottsverktyg, är det därför rimligt att tänka sig enomvänd bevisbörda, dvs. att den som varit berusad och körtihjäl någon eller orsakat andra skador, skall bevisa depåståenden som talar till hans fördel. Han skall alltså bevisaatt dödandet inte skedde uppsåtligen eller av vårdslöshetutan kan förklaras på annat sätt. Det skall inte vara möjligtatt undkomma rattfylleribrott genom att påstå att mandruckit alkohol efter en inträffad olyckshändelse.Frihetsberövande och häktningDen som gjort sig skyldig till rattfylleri skall omgåendekunna tas om hand och berövas friheten om det är påkallat.Häktning är ett effektivt frihetsberövande.Det kan t ex bryta en brottsbana och medverka till en snabboch säker utredning. Häktning bör användas betydligtoftare , särskilt vid återfall. Om häktning varobligatorisk för den som kört berusad med mycket högpromille eller för den som på nytt gjort sig skyldig tillrattfylleribrott, skulle mycket elände kunna undvikas ochmånga alkoholproblematiker och missbrukare få vettig vårdi tid. För det är just det det handlar om. Flertaletrattfyllerister är nämligen som regel etablerade missbrukareeller på god väg att bli det. Oviljan till vård är dock storbland missbrukarna. Därför måste vården ibland ske undertvång och frihetsberövande, men med inslag av personligtansvar för ett positivt vårdresultat.Brott och straffvärdeDen som inte är mottaglig för vård eller där annanpåföljd än fängelse inte kan komma i fråga, skall ådömas ettkännbart och avskräckande fängelsestraff som skall sättas irimlig proportion till brottet och stå i paritet med andrabrott av samma svårighetsgrad. En nykter person somgenom slarv eller vårdslöshet dödar en människa döms tillvållande eller grovt vållande av annans död. Den somdessutom är berusad bör rimligtvis kunna dömas för ettgrövre brott, t ex dråp -- bildråp. Genom att utdömafängelsestraff uppnås bland annat att gärningsmannenförhindras från att, som straffet varar, begånya brott.Progressiva straffStraffen bör göras starkt progressiva så attåterfallsförbrytare effektivt oskadliggörs. Det skall inte ''löna sig'' att exempelvis i avvaktanpå en dom för en grövre trafikförseelse begå ytterligareolovliga körningar.BötesstraffBötesstraff bör bara utdömas om beloppet med allsannolikhet kan indrivas. döms många till böter somaldrig betalas.Förverka fordonDet måste bli bättre möjligheter att förverka fordonetvid rattfylleri och annan trafikbrottslighet, oavsett bilensvärde.MedhjälpMedpassagerare till en berusad förare skulle eventuelltkunna dömas för medhjälp till brottet. Detta skulle medföraatt många passagerare verkligen skulle förvissa sig om attföraren är nykter och hindra förare från att dricka alkoholföre bilfärd.Juridiskt biträdeFör att kunna föra sin talan i rattfyllerimål, bördödsoffers anhöriga alltid ges rätt, att på begäran, få ettjuridiskt biträde betald av allmänna medel.Rapport till trafikförsäkringsbolagNär en person döms för rattfylleri, skulle en rapportkunna skickas till vederbörandes trafikförsäkringsbolagsom därigenom får möjlighet höja försäkringspremien.Under 15. Övriga frågor finns ett förslag om bildråp.Förslagen i motionen förutsätter utredningar ochregeländringar.10. PolisväsendetSvensk polis genomgår enförändringsprocess. Antalet anställda har fördubblats. har arbetstidenför polispersonalen genom centrala avtal förkortats ochökade arbetsuppgifter lagts på polischefs- och administrativpersonal till följd av en fortgående decentralisering avbefogenheter från central nivå till regional/lokal nivå,som brottsligheten harfördubblats. Vidare har polismyndigheterna strävat efter attoptimera de polisiära resursernas användning genom attöverföra enklare polisiära arbetsuppgifter på administrativpersonal, vilken följaktligen utökats.Polisens resurser har, uttryckt i årsarbetskrafter,successivt minskat till följd av minskad arbetstidoch ökat antal ledighetsorsaker somlönekostnaderna har stigit. Det bör understrykas att avmedelsramen åtgår till löner och byggnader. Enbedömning av framtida medelstilldelning är att antaletårsarbetskrafter minskar ytterligare.För polisen är det svårt att bedöma effekterna av gjordainsatser. Polisen förfogar inte över ett renodlat''vinstbegrepp''. Vid bestämmandet av inriktningen blandasmål och medel. I vissa sammanhang anges produktionsmåloch i andra effektmål.Ekopolisen har genomfört en utredning. I dennaavstyrkes förslaget om en nationell organisation ochförordas i stället att varje län, som , förfogar överekoroteln. Enligt majoriteten av länsstyrelserna finns detheller inget behov av en nationellt organiserad ekopoliskår.Problemen är i huvudsak en storstadsföreteelse. Därför ärdet förmodligen bättre att rikskriminalen och storstädernatillförs erforderliga resursförstärkningar. Ny demokrati hardärför föreslagit att polisen får 90 miljoner för att satsa påekonomisk brottslighet på det villkoret att polisenåterkommer med resultat som visar att polisen dragit inminst samma belopp til statskassan, gärna fördubblat inomen , exempelvis . Detta skulle ses som en reninvestering för samhället som det blir ett avbräckför den som ägnar sig åt eko-brottslighet.Det är därför angeläget att Rikspolisstyrelsenformulerar målbegrepp samt planerings- ochuppföljningsrutiner som är gemensamma för den svenskapolisen.Ny demokrati reserverade sig mot de besparingar på 500miljoner inom polisväsendet som regeringen ochSocialdemokraterna gemensamt beslutade om ikrisuppgörelsen under hösten 1992.Enligt Ny demokratis mening gick det inte att görasådana besparingar och bibehålla den politiskamålsättning som regering och riksdag beslutat om.Ansvariga politiker för denna uppgörelse kommer i värstafall att framtvinga en förtroendekris mellan polis ochallmänhet. Därför att effekten av besparingskraven gör attdet kan bli mindre poliser på fältet, åtminstone i landsortoch glesbygd.I syfte att intensifiera insatserna mot ekonomiskbrottslighet menar vi att anslaget bör höjas med 90 000 000kr.TrafikpolisenI betänkandet (SOU 1992:81) har förre landshövdingenGöte utrett trafikpolisen. Han har där föreslagit attden specialiserade trafikövervakningen även i framtidenskall vara regionaliserad och direkt underställdlänspolismästaren.Ny demokrati delar denna uppfattning, samt atttrafikövervakningen måste, om den med dagens disponiblaresurser vill verka slagkraftigt, bli en självklarhet för varjeövervakningspolis. Den bör med andra ord vara integreradmed övrig polisverksamhet. Argumentationen för ennationell trafikpolis är inte övertygande. Att återinföranågot liknande den Statspolis som tidigare fanns är detknappast någon initierad som önskar sig. Exempelvis skulleen nationell trafikövervakning av , 1/4 avSveriges yta, ledd från via ''filialen'' i på100 mils avstånd, knappast lösa trafiksäkerhetsproblemen.Särskild föreskriftsrättFör att variationerna inte skall vara så olika vid polisenstrafikövervakning i olika delar av landet förutsätts attRikspolisstyrelsen ges en pådrivande roll innefattande detnationella ansvaret för åtgärdsprogrammets genomförande.Det innebär att den införda begränsningen iRikspolisstyrelsens befattning med trafikövervakningeninte längre kan gälla. Vi föreslår att regeringen i ställetmeddelar föreskrifter med innebörden attRikspolisstyrelsen på den nationella nivån skall svara föråtgärdsprogrammets genomförande och i sintillsynsfunktion aktivt följa utvecklingen på den regionalanivån.Det är uppenbart att dagens prioritering gjorts avpolitiker. VTI har ju i sin forskning fått fram att ju fortareman kör ju värre blir olyckorna, och politikerna har ju intevarit sena att följa dessa rön. Man har hållit nerehastighetsgränserna och prioriterathastighetsövervakning, men olycksstatistiken har inteförbättrats nämnvärt. Det enda man lyckades med var attförsämra den allmänna trafikmoralen och allmänhetensförtroende för polisen. Det är med andra ord hög tid attåterskapa förtroendet för trafikpolisen och en del i densträvan är att omprioritera trafikpolisensövervakningsuppgifter.Nykterhetskontroller bör ges högsta prioritet.Onykterheten bakom ratten har ökat markant och utgör nuvar 4:e dödsolycka. Det är helt oacceptabelt. Vi sompolitiker måste agera bestämt och kraftfullt och se till attmed polisens hjälp få bort onyktra förare från vägarna.Avvikande beteende bör stävjas. Har man sett polisensvideoupptagningar inser man att dessa förare utgör en storolycksrisk i trafiken. Dessa förare besitter inte sällanskicklighet i att hantera det egna fordonet och vore deensamma på vägen vore de säkert inget större problem,men i den komplexa trafikmiljö vi har i vårt samhälleblir dessa förare en reell olycksrisk.Hastighetsövervakning bör ges en lägre prioritet äntidigare. Naturligtvis bör man övervaka hastigheten påsärskilt utsatta platser som vid skolor och dylikt, men attjaga fortkörare på 90- eller 110-vägar torde ge litensäkerhetsvinst, däremot att vara synlig på vägarna har enklart lugnande effekt.Skapa en stoppregel som ändrar regeln som säger attpolisen inte får stoppa någon och ge en tillrättavisning utanatt utfärda böter. Naturligtvis skall polisen kunna stoppanågon för att påpeka fel eller brister utan att behöva bötfällavederbörande. Detta bör vara en av grundklossarna i en nysyn på polisen och dess roll i trafiken. Bilisten måste fåtillbaka förtroendet för polisen, och se den som enauktoritet för lag och ordning och en hjälpandehand i vissa situationer.Brottsförebyggande verksamhetDen brottförebyggande verksamheten är mycket viktig.Ny demokrati hävdar återigen vilket framgått i olikamotioner att kvarterspolis- och närpolisverksamhet skallvara grunden för all polisverksamhet. Enligt Ny demokratisuppfattning kan det vara intressant att inom de olika länen,i största möjliga mån, rationalisera bortpolismyndighetsfunktionen och göra om dem tillpolisområden med en lokal områdeschef urpolismanskarriären. I polisområdena skulle det finnas enpolisnämnd så att en eller flera kommuner fick ett lokaltinflytande i polisfrågor.Polisbevakningen vid särskilda arrangemangSportevenemang, idrottstävlingar, midsommarfirande,popkonserter och andra särskilda arrangemang kräver alltstörre övervakningsinsatser från polisen.Ny demokrati anser att en utredning bör tillsättas medsyfte att utreda förutsättningarna för att dessaövervakningsinsatser helt eller i vart fall i störreutsträckning skall betalas av arrangörerna av dessaevenemang.Ytlig kroppsvisitationVid ytlig kroppsvisitation enligt RB 28:11 finns det enligtNy demokratis uppfattning inget tillräckligt starkt skäl attinte tillåta en manlig polis genomföra en ytligkroppsvisitation av en kvinna, motsvarande vad som skervid visitation enligt Polislagen PL 19§. Det borde i vart fallvara tillåtet vid fara i dröjsmål. Att i dessa lägen varatvingad att frihetsberöva en kvinna för transport till annanplats och möjligen ytterligare väntetid i avvaktan påkvinnlig tjänstmans ankomst är inte rimligt. Frågan är ominte den enskilde polismannen själv borde få fatta beslut omen sådan ''ytlig kroppsvisitation'' även om det inte föreliggerfara i dröjsmål, förutsatt att den åtgärden dokumenteras.Enligt nya förslaget till RB 28:13 så får inte kroppsvisitationeller kroppsbesiktning, förutom blodprovstagning,verkställas av annan än en kvinna. Enbart kroppsvisitationsom innebär att föremål som en kvinna har med sig kanundersökas av en man. Detta är inte tillfyllest och skaparpraktiska problem i vissa fall som inte är vare sig obilligteller effektivt.PolislagenEnligt Ny demokratis åsikt bör en förändring införas iPolislagen 2 § som anger att: ''Polisen skall upprätthållaallmän ordning och säkerhet. Det åligger polisen särskilt att1. förebygga brott''...osv. i enlighet med nuvarande lydelsei Polislagen. Därmed återgår man till den skgeneralklausulen i förutvarande Polisinstruktionen. Syftetmed denna förändring i Polislagen är att klart ange vad somär målet med polisens uppgifter, nämligen att främjarättvisa och trygghet och tillförsäkra allmänheten skydd ochannan hjälp, när den enskilde individen kränkts genombrottslig handling eller annat. En ändring i lagstiftningen idenna riktning är ämnad att påverka tolkningen av deövriga bestämmelserna i : Reglerna för polisensbefogenhet skall med andra ord läsas mot polisensingripandeskyldighet. Dessutom skulle utformningenuttryckligen sätta den brottsförebyggande verksamhetenfrämst.När det gäller Polislagen bör man kanske åter prövafrågan om inte PL 19 § borde kompletteras med möjlighetentill kroppsvisitaton i preventivt syfte för att hindraskadegörelse i form av t. ex klotter. En sådan möjlighetskulle då korrespondera med BrB 36:3 punkt 3. Om''synnerlig anledning'' förekommer att man vidkroppsvisitation av en person påträffar föremål ägnade attanvändas vid skadegörelse, t.ex. sprejburkar ochomständigheterna i övrigt passar in underförverkandereglerna i BrB 36:3 punkt 3, förefaller det enligtNy demokratis uppfattning rimligt att man skall fågenomföra i vart fall ytlig kroppsvisitation. Även låstaväskor eller annat ''handbagage'' som personen bär med sigbör få kontrolleras i dessa sammanhang.Legitimerad och icke legitimerad polisInom poliskåren förekommer det tyvärr attpolispersonal blir föremål för disciplinära åtgärder på grundav övertramp i tjänsteutövningen. innefattar detäven brottsutredningar mot den enskilde polismannen. I endel fall resulterar detta i avskedanden frånpolismanstjänsten vars sociala konsekvens blir en katastrofför såväl polismannen som dennes familj. Ett sätt atteliminera övertramp i tjänsteutövningen och som därmedkan komma att ha en preventiv effekt är att som disciplinäråtgärd ta ifrån polismannen dennes legitimation under dentid som bestäms av påföljden. skullepolismannen kunna utföra andra uppgifter, t exadministrativa uppgifter. Efter det att tiden fördisciplinstraffet är avklarad skulle polismannen få tillbakasin tjänstelegitimation och återgå till polisiära uppgifter. Viär övertygade att en sådan åtgärd har stora fördelar och börutredas av och Svenska polisförbundet.S k sväljare av narkotikaSlutligen bör det framgå i motivtexten till propositionenatt kräkmedel och slangning av maginnehåll, i syfte attbeslagta narkotika som personer svalt ner, skall falla underbenämningen kroppsbesiktning och tillåtas.PolisutbildningenFör att säkerställa den utbildningsorganisation som äruppbyggd vid PHS, , är det viktigt att detkontinuerligt tillförs en jämn intagningskvot. Vi föreslår attdenna nivå inte bör understiga 500 utbildningsplatser underresten av 1990-talet.Regeringen bör också slutföra planerna på att låtaövertalig polispersonal sägas upp med en rimlig avgångslönfram till sin ordinarie pensionsavgång. Detta som ett led iatt kunna rekrytera och utbilda fler ungdomar tillpolisutbildning.11. ÅklagarväsendetI fråga om hur åklagarväsendet bäst skall organiseras,anser Ny demokrati att det sunda förnuftets princip börgälla, dvs. att den organisationsform bör väljas, som är meständamålsenlig, effektiv och minst resurskrävande. Sociala,politiska, fackliga och andra ovidkommande hänsyn bör ma o inte tas.Att åklagarna skall koncentrera sina insatser på sådantsom just kräver åklagarkompetens är en självklarhet.Åklagarrollen bör därför renodlas. Förslag som kan leda tilldetta bör uppmuntras.Åklagaren leder och har det yttersta ansvaret förförundersökningen. Det praktiska arbetet underförundersökningen, förhör och annan utredning, svararpolisen för. Åklagarens ledande roll underutredningsstadiet måste dock klargöras. Det är ju ändååklagaren som i domstolen skall stå till svars för attutredningen är ordentligt gjord.Ett mera renodlat ansvar för åklagarna torde varapåkallat om man vill komma åt de organiseradebrottslingarna. Åklagare och kvalificerade poliser i samspelkan göra mycket nytta. Systemet med särskildaåklagarpromemorior bör utvecklas.Man bör dock inte vara främmande för att i vissa fall föraöver utredningen på målsäganden.Åtalsunderlåtelse och förundersökningsbegränsningÅtalsunderlåtelse innebär att en åklagare inte behöveråtala under vissa i lag angivna, speciella förutsättningar,trots att brott föreligger och åtal får ske. Det är alltså intefråga om att lägga ned en förundersökning eller att skrivaav ett ärende på grund av brist på bevis, dvs att brott ej ärstyrkt.Åtalsunderlåtelse bör komma till användning i störreutsträckning för att frigöra resurser som kan användas tillatt utreda och beivra allvarligare brottslighet, t exvåldsbrott, narkotikabrott samt grova ekonomiska brott.För närvarande finns också ett mycket stort antal konkurserdär det i många fall kan misstänkas att brottslighetförekommit. Dessutom förekommer en mycket oroandebrottsutveckling med tydliga internationella inslag och medallt grövre brott.Ytterligare resurser kan inte generelltsättas av.