mot · GH02N261 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundProblemen i såväl den svenska som internationellaekonomin har visat på uppenbara svagheter i hittillsrådande ekonomiska system och ideologier. Både denavreglerade marknadsekonomin och den regleradeplanekonomin har i stora stycken misslyckats i tillväxt ochfördelning av ekonomiska resurser och nyttigheter.Konsumentinflytandet har kraftigt försvagats som en följdav bank-, finans- och fastighetskriser. En skuldtyngdbefolkning måste bära ansvaret för deekonomiska systemens och incitamentens misslyckanden.Samma kritik och fenomen kännetecknar inte dekooperativa företagen. Den kooperativa idén ochföretagsformen synes tidlös som metod att lösa människorsbehov. När nu behoven och förutsättningarna förändras, ärdet intressant att konstatera att de kooperativa företagensnabbt rustar sina strategier, verksamheter och ledningar isyfte att än bättre kunna tillvarata konsumenternasintressen.I tider av hög arbetslöshet har dessutom friställdaarbetare och tjänstemän gått samman och bildatarbetskooperativa företag som visat sig konkurrenskraftigaockså i högkonjunktur. Regionalpolitiskt kan kooperativverksamhet få stor betydelse. Konsumenter och anställdakan etablera nyttig verksamhet i en ort där privat elleroffentlig verksamhet har misslyckats. När nu delar av denoffentliga verksamheten avregleras, är kooperationen iolika former ett alternativ vid sidan om ren privatisering.Att hushålla med knappa resurser är en kunskap somkooperationen traditionellt försökt sprida till sinamedlemmar. Denna kooperativa konsumentupplysning ärviktig att stödja i tider då den privata konsumtionenminskar och hushållens ekonomiska problem tilltar.Erfarenhetsmässigt ökar också medlemskapet i kooperativaföreningar just i tider av ekonomisk nedgång i samhället.EG och kooperationenInom EG råder en omfattande medvetenhet om denkooperativa företagsformens betydelse ochframtidsutsikter. Neutraliteten mellan olika företagsformerär en given utgångspunkt i EG:s olika regler.Företagsformer måste behandlas lika ur olika synpunkterför att mångfald och valfrihet skall kunna råda imarknadsekonomin.EG har emellertid gått ett steg längre än att enbart urformell synpunkt likställa privata företag och kooperativaföretag. I EG talar man om den socialaekonomin som omfattar kooperativa företag, ideellaföretag och stiftelser som bedriver ekonomisk verksamhet,samverkan mellan småföretag samt allmännyttiga ochoffentliga företag. Dessa företagstyper utgör tillsammansden sociala eller alternativa ekonomin. Ryggraden är dekooperativa företagen. I flera har dessutom denkooperativa företagsformen speciella ekonomiskaförmåner i skattelagstiftningen eller i form av tillträde tillspeciella finansieringsformer.EG har antagit ett flertal arbetsprogram i syfte att stödjaden kooperativa företagsformen och andra aktörer inombegreppet den sociala ekonomin. En särskild kommissionäri bevakar den sociala ekonominsintressen.Diskriminering av kooperationen i SverigeDen har lagt fram ett antalpropositioner som alla i strid med och andadiskriminerar den kooperativa företagsformen direkt ellerindirekt.Några exempel är:1. småföretagarlån kan endast ges till aktiebolag 2. krediter får endast beviljas genom aktiebolag 3. regler om offentlig upphandling går längre än EG-reglerna och riskerar lokala, folkliga lösningar 4. bankgarantin omfattar inte de sparformer som bedrivsinom konsumentkooperationen, t.ex. KF:s sparkassa ochHSB:s bosparkassa 5. ny företagsbeskattning med slopad avdragsrätt förinsatsräntor 6. den nya konkurrenslagenHärutöver har regeringen i olika utredningar och internapromemorior försvårat för den kooperativa formen. Detgäller det antagna förslaget till husläkarsystemetsamt valfrihetsförslaget inom skolans område som kan draundan intresset från kooperativa alternativ.I dessa av beslutade ärenden kontrasterarslutsatser och effekter mot såväl som tidigareuttalanden i regeringsförklaring, Kooperativa rådet m.fl.Den kooperativa företagsformen kan komma att spelaen betydelsefull roll i förstärkningen avkonsumentinflytande och i den offentliga sektorns förnyelseoch framväxten av alternativa finansiella system.Det är därför av utomordentlig vikt, att intebara erkänner den kooperativa företagsformenslikaberättigande, utan också positivt stödjer den i olikasammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kooperativaföretagsformens användning skall uppmuntras ochstimuleras,2. att hos regeringen begär att den snarastlägger fram förslag om sådan ändring i den gällandelagstiftningen att verksamhet som bedrivs i kooperativ formfår arbeta under samma villkor som annan organiseradverksamhet.