mot · GH02Kr511 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen föreslås att:1. De mål för den statliga turistpolitiken som anges imotionen bör ersätta de nuvarande målen. att målet för turistpolitiken bör vara att främja denegna befolkningens möjligheter till turism och rekreation,friluftsliv och kulturupplevelser i landet.2. Ett organ för samordning och utveckling av turist- ochrekreationspolitiken -- TURSAM -- bör inrättas. ITURSAM bör de viktigaste samhällsaktörerna påturismens område vara representerade, nämligen -- förutomstaten -- och ,turistnäringen och de frivilliga organisationerna på turist-och friluftsområdet.Administrativt bör TURSAM knytas till NUTEK.Uppgifterna för TURSAM bör preciseras medutgångspunkt i vad som anförs i motionen. En viktig uppgiftför TURSAM blir att vara ett forum för dialog mednäringen.3. För nästa budgetår bör anvisas tillTURSAM. Dessa medel skall användas bl.a. till stöd tillSTF och andra frivilliga organisationer på turistområdet.Det skall också användas bl.a. till stöd för insatser för attöka tillgängligheten för funktionshindrade och andra.4. Enligt motionen bör staten och turistnäringen ta ettgemensamt ansvar för och inflytande över produktionen avmarknadsföringstjänsterna. Detta bör ske genom att statenblir delägare i Next Stop eller -- om näringen intefinner detta lämpligt -- genom att ett nytt bolag bildasgemensamt av staten och näringen.Till ett sådant bolag, således Next Stop eller ettnybildat, bör statligt stöd till i första handmarknadsföringen utomlands utgå. I begränsadutsträckning bör stöd även till marknadsföring i Sverigekunna utgå.5. För nästa budgetår bör anvisas förstatens stöd till marknadsföringen av (inkl.kostnaderna för medverkan i bolaget). Något belopp börinte anvisas för projektet . Styrelsen för Sverigebilden bör läggas ner som enkonsekvens av att staten går in som delägare i ett bolag förmarknadsföring och av att de uppgifter på andra områdenän upphandling som styrelsen haft bör övertas avTURSAM.Uteckla turismenVi socialdemokrater konstaterar med besvikelse att åretsproposition i stort bara upprepar den passiva attityd tillturistfrågorna regeringen gav uttryck för förra året.Den av tidigare antagna målsättningen attförsöka utveckla turismen i så ''att den ger störstamöjliga positiva effekter på ekonomi och sysselsättning --speciellt i glesbygden, bättre bytesbalans samt ökadlivskvalitet hos befolkningen genom möjligheter till natur-och kulturupplevelser i '' har slopats. finns baraen målsättning för Styrelsen för Sverigebildens arbete, somsäger att den skall ''sprida information om Sverigeutomlands och bistå med sådana marknadsföringsinsatsersom kommer svenskt näringsliv och särskilt turistbranschentill godo''.Styrelsen skall därutöver ha ett huvudansvar förpresentationen utomlands av som investeringsland.Beträffande styrelsens arbete kvarstår inriktningen,nämligen att den beträffande turismen endast iundantagsfall får vara operativ medan styrelsen beträffandeinformationen i utlandet om som investeringslandskall vara mycket aktiv.Ingenting sägs i propositionen om att staten också börstimulera arbetet med att utveckla som turistland.Detta vore enligt vår mening synnerligen motiverat dels föratt göra utlandsturisten mera nöjd med Sverigebesöket ochdärigenom bli en bra marknadsförare av till vänneroch bekanta utomlands, men dels också för att försöka göraSverige mera attraktivt för vår egen befolkning och därmedförsöka få oss att turista mera i vårt eget land och inte åkautomlands på semestern. Svenskarnas utlandsresor svararför resevalutautgifter på inte mindre än 40 miljarder medanutlänningars konsumtion i utgör 17 miljarder.Anslaget föreslås minska från 99 937 miljoner kronordetta budgetår till trots att Styrelsen förSverigebilden föreslagit en höjning till 130 miljoner kronordels med anledning av kronkursens fall och dels med hänsyntill allmänna kostnadsfördyringar både i och iutlandet.I de föreslagna 88 miljonerna skall också inrymmaskostnaderna för Invest in för vilketbegärts . Regeringens förslag innebäralltså jämfört med innevarande budgetår en betydandeminskning av disponibla medel trots tidigare utfästelser tillnäringen om anslag på nivån 100 miljoner under entreårsperiod för den turistfrämjande verksamheten.Regeringen ämnar återkomma i vår med anledning avett utredningsförslag om att sammanföra allutlandsinformation om (inkl. Styrelsen förSverigebilden) till ett Råd för Sverigeinformation.Våra övriga synpunkter och förslagVi socialdemokrater konstaterar alltså med beklagandeatt inte har någon nationell turistpolitik. Vibeklagar det därför att turismen är ett av få områden somi dag erbjuder stora möjligheter till utveckling. Det gällermöjligheter till ökad sysselsättning inte minst i glesbygden,möjligheter att dra in mera valuta från utlandet till Sverigeoch därmed förbättra vår bytesbalans och inte minstmöjligheter att få oss svenskar att resa mera i vårt eget land,i stället för att föra ut vår valuta till andra turistländer.Sverige måste föra en offensiv turistpolitik som tar tillvara de unika möjligheter turismen ger för utveckling --sysselsättningsmässigt, regionalpolitiskt, handelspolitisktoch socialt. Det gör man i våra grannländer och i övrigaEuropa. Även diskuterar nu ettturistpolitiskt program vilket även görs inom . Menden har alltså ingen samlad strategi fördetta. Det är bara att beklaga denna passivitet.Ge en offensiv turistpolitikVi socialdemokrater har därför ett alternativ tillregeringens passiva hållning till turism- ochrekreationsfrågorna. Vi anser att behöver enoffensiv politik på turismens område, ett område som enligtvår mening kan ge så många positiva effekter tillbaka tillsamhället i förhållande till de medel man satsar.Nu krävs enligt vår bestämda uppfattning en politik somtillgodoser hela den målsättning vi har med turismen --sysselsättningsmässigt, regionalpolitiskt, handelspolitisktoch välfärdspolitiskt -- och en strategi för dessgenomförande. Då först kan vi utnyttja turismensmöjligheter. Det skulle som nation tjäna på. Detskulle också berörda intressenter i turistbranschen,turistorganisationerna och kommuner och landsting hanytta av. Vi lägger här nedan förslag hur vi vill att en strategiför att genomföra en sådan statlig politik på turism- ochrekreationsområdet bör se ut.Enligt vår mening måste statens engagemang imarknadsföringen i utlandet av som turistlandkompletteras med en rad andra åtgärder. Staten måsteockså ha ett medansvar när det gäller att långsiktigtutveckla som turistland och se till att inteminst de statliga organ som kan medverka i sådanutveckling gör det, t.ex. vägverk med skyltning, vägvisning,information och rastplatser, naturvårdsverk med sinanaturreservat och nationalparker, kulturvårdensmyndigheter med sina resurser för kulturism, utbildnings-och forskningsinstitutioner för kompetensutveckling etc.samt länsstyrelserna regionalt för att bara nämna några.För att kunna utveckla som turistland krävsockså kunskap om vad som fungerar bra och inte bra inomSverigeturismen och vad som är viktigt att åtgärda föratt turismen till och i skall fungera bättre. Vissakunskaper om detta finns redan, men någon samladlångsiktig gemensam bedömning och strategi för åtgärderfinns inte. Och något centralt ansvarigt organ medkompetens att närmare forma en sådan strategi finns hellerinte. Detta är enligt vår mening en stor brist, som måsteåtgärdas omgående för att inte svensk turism skall hamnaför långt efter våra skandinaviska grannländer iutvecklingen och i den ökande konkurrensen om bådesvenska och utländska turister.Samordning och bred kompetens behövsVi anser därför att ett organ för samordning ochutveckling av turist- och rekreationspolitiken (förslagsvisbenämnt TURSAM) inrättas med en egen styrelse, menmed kanslistöd från . TURSAM skall hakompetens på hela turism- och rekreationssektorn. Deviktigaste samhällsaktörerna på turismens område skallfinnas representerade, dvs staten, kommun- ochlandstingsförbunden, turistnäringen och de frivilligaorganisationerna på turism- och friluftslivsområdet.TURSAM förutsätts bl.a. bli ett forum för dialog mednäringen.TURSAM:s uppgift skall bli att stödja, stimulera ochsöka engagera berörda aktörer inom Sverigeturismen tillgemensamma insatser på just sådana områden som vid ensamlad bedömning anses mest angelägna. Vidare skallTURSAM söka påverka utformningen och samordningenav framför allt de statliga insatserna, men i övrigt ocksåförsöka få övriga parter att ''dra åt samma håll''. harde olika aktörerna mera suttit och talat om varandra i ställetför med varandra. Det är i detta sammanhang viktigt attpåpeka att TURSAM inte skall ta över någon annansuppgifter eller ansvar utan enbart stödja och stimulera deolika aktörernas insatser för att utveckla Sverigeturismen.Detta innebär att TURSAM får en pådrivande roll och kanfungera som katalysator på det breda fält som turism- ochrekreationssektorn måste agera på. Kort sagt att få andra attarbeta med det som långsiktigt är viktigt för utvecklingen avturism och rekreation i landet.En första angelägen uppgift för TURSAM att lösa börenligt vår mening bli att i samråd med i delegationeningående parter och i mycket nära samråd med branschensrepresentanter (och motsvarande) utforma etthandlingsprogram för att åtgärda de för turismen i Sverigei dag mest angelägna frågorna sett utifrån de mål som vianger nedan.I ett sådant program bör ingå att i nära samråd medturistföretagsamheten föreslå regeringen tydliga ochlångsiktiga strategier och villkor för näringsutövningen såatt den i lugn och ro får utveckla sin verksamhet. De senasteåren har karaktäriserats av ständigt ändrade spelregler,vilket givetvis har sin grund i att regeringen saknar varjeform av politik på turistområdet. Ändrade skattesatser fråndag till annan, olika besked om nivåer och inriktning på detstatliga stödet till turismen liksom det sätt på vilket SverigesTuristråd avvecklades och den turbulens som där skapadesär exempel på bristande förmåga att hantera turismen.Regeringen har skapat stor osäkerhet hos turistföretagensom inte fullt ut kunnat koncentrera sig på sinhuvuduppgift, nämligen att utveckla sin näring och skapanya ekonomier och sysselsättning.Näringens önskemål om utveckling kan här samordnasmed samhällets behov av insatser för t.ex. den turistiskainfrastrukturen, utveckling av naturturismen, utbildning,forskning, utveckling av informationssystem påturistområdet etc.Av vital betydelse för utvecklingen av svensk turism ärockså att bevaka vad som händer utanför landets gränseroch att delta i det samarbete, som förekommer i olikanordiska och internationella organ, t.ex. för turism, , European Commission (ETC)och -- inte minst -- i EU:s olika kommittéer ocharbetsgrupper för turism och reseliv. Detta arbete liggerhelt nere sedan upphört.Redan med har nya möjligheter öppnats förett mer aktivt svenskt deltagande i det europeiskaturismsamarbetet på EU-nivå. Inför ett eventuellt EU-medlemskap måste det vara en än mer angelägen uppgift attbevaka och följa upp turismens EU-frågor för att kunnaanpassa olika turistpolitiska åtgärder till de nyaförutsättningar, som skapats med öppnandet av den s.k.inre marknaden. Denna uppgift är så mycket viktigare somde specifika turismfrågorna ägnas en ganska marginelluppmärksamhet i den EU-rapportering, som sker genomolika myndigheter.Andra gemensamma frågor att behandla i TURSAMkan vara turismens hållning till miljön, den basresursturismen bygger på.Den svenska miljön, med naturen, kulturen och detsociala livet, är enligt vår mening vårt lands stora tillgång förturism och rekreation. Efterfrågan på turism av det slaget ärockså i stadigt ökande, inte minst vad gäller gäster frånandra länder. Det bör i också finnas utrymme för enpåtagligt ökad turism med miljön som basresurs.Emellertid är det helt avgörande att det finns engrundläggande samsyn på hur resursen kan och får nyttjas.Ett långsiktigt tänkande som förutsätter att skador inte fåruppstå, som drar klara gränser och ställer tydliga villkor ärabsolut nödvändigt. Detta är exempel på gemensammaviktiga frågor som via TURSAM kan skapa medvetenhetoch samsyn. Andra viktiga uppgifter som bör åläggasTURSAM är bl.a. följande:Vara statens organ på turism-och rekreationsområdet och bevaka sektorns samladeintressen nationellt och internationellt,Skaffa sådankunskap om Sverigeturismen att TURSAM kan förmedlaerforderligt underlag till myndigheter och näring centraltoch regionalt samt till internationella organ som , m.fl.,Bygga nätverk för attåstadkomma förståelse och förtroende mellan de olikaaktörerna på turistområdet, så att alla vill dra åt samma hålli gemensamma frågor. Detta kommer bl.a. att innebärabesparingar och bättre användning av befintliga resurser,Stödja och stimulera sådan angelägen försöksverksamhetsom t.ex. ökar tillgängligheten till natur- ochkulturupplevelser och som inte kan finansieras på annatsätt,Stödja de frivilliga organisationerna påturistområdet och köpa tjänster c1för den service tillallmänheten som ges av t.ex. STF, sportfiskarna,cykelc0organisationerna,Bevaka samt stimulera till attskapa opinion för ökad utbildning och forskning inomsektorn,Bevaka samt stimulera till ökad turistisk serviceoch infrastruktur.Mål och strategierDe mål och den strategi som skall gälla för turism- ochrekreationspolitiken och därmed för TURSAM:s arbeteskall vara följande:Turistpolitiska målMålet för den nationella turistpolitiken bör vara att ökaoch utveckla turismen/resandet i och till på ettsådant sätt att största möjliga positiva effekter uppnås på regionalekonomi, handelsbalansen och sysselsättningen -- inte minsti glesbygderna,att främja den egna befolkningens möjligheter till turismoch rekreation, friluftsliv och kulturupplevelser i eget land.Det är först när man på detta sätt tar hänsyn till helhetensom en seriös turistpolitik kan skapas.Turistpolitisk strategi -- statens roll är viktigFör att turismen/resandet skall kunna utvecklas mot deuppsatta målen måste näringens insatser kompletteras medåtgärder från många samhällsorgan. Turismen är såledesmer än enbart en näringspolitisk fråga.I en nationell strategi för utvecklingen avturismen/resandet måste enligt vår meningansvarsfördelningen mellan de viktigaste aktörerna -- dvs.näringen, myndigheterna och organisationerna -- varatydlig. Respektive aktör skall svara för det den naturligt ärmest kompetent att utföra.Statens, kommunernas och landstingens ansvar blirframför allt att stödja och stimulera arbetet med attutveckla resandet i och till på ett sätt som tillgodosersamhällets intressen -- minskad valutautförsel, ökadevalutaintäkter, ökad sysselsättning framför allt förbefolkningen i glesbygden och ökade möjligheter tillrekreation genom bl.a. natur- och kulturupplevelser. Menstaten har också ett eget ansvar för att utvecklainfrastrukturen och andra gemensamma angelägenheter.För att nå det turistpolitiska målet är givetvis ocksåmarknadsföringen och statens stöd till den viktig -- inteminst för att få fler turister från utlandet till Sverige.Men detta får alltså inte som vara det enda statligaengagemanget i turismen. Väl så viktigt är att staten påtarsig ett ansvar för att stödja, stimulera och engagera alla demsom arbetar för att utveckla som turistland samt attarbeta för att de samhällsresurser som redan finns -- host.ex. , , , ,universitet och högskolor liksom i länsstyrelser, kommuneroch landsting -- används så effektivt som möjligt för turistiskutveckling.Statens stöd till näringens utvecklingFör att utveckla som turistland har givetvisnäringen en huvudroll. Främst gäller detta besöks- ochresenäringen. Statens uppgift här är framför allt att stödjanäringens egna ansträngningar så att man får så likartadebetingelser som möjligt i jämförelse med andra näringar iSverige och turistnäringen i andra länder. Detta torde bästske genom generella näringspolitiska insatser, t.ex. genomatt i stödhänseende jämställa denna näring med andranäringar. Speciella åtgärder kan dock i vissa fall behövas.Turistnäringen är en utpräglad småföretagarbransch.Detta förhållande har ägnats alltför litenuppmärksamhet. Företagen brottas med samma problemsom småföretagare i andra näringar. Detta tar sig uttryck ibegränsade resurser för satsningar vad gällerekonomisk utveckling, marknadsinsatser, utbildning m.m.Liksom inom andra näringar skall turistföretagen självai första hand svara för sin egen produktutveckling ochföretagsutveckling. Turistföretagen skall ha rätt till sammastöd som andra typer av företag kan få genom generellapolitiska åtgärder eller riktade stöd som t.ex.småföretagarstödet eller stöd från länsstyrelser,utvecklingsfonder, m.fl.Turistnäringen är en ''basnäring'' sett till sysselsättningeni många glesbygder. Här är redan engageratgenom det regionalpolitiska stödet. Denna verksamhetskulle kunna få en bredare bas omsmåföretagarverksamheten vid även omfattadeturistföretag. skulle med sin kunskap och sinaerfarenheter om småföretagandet och turismens särskildaförutsättningar kunna tillföra kompetens som även skullekunna sätta turismens företagsutveckling i fokus.NUTEK har f.n. ett uppdrag att följa näringensutveckling. Därigenom har man fått värdefull kunskap påområdet. Vi föreslår att får förnyat uppdrag påområdet. En särskild styrelse utses för att leda denna del avNUTEK:s verksamhet så som föreslagits ovan.Statens ansvar för turistisk infrastruktur m.m.Samhället, och inte minst då staten, har också ett egetansvar bl.a. för att den viktiga infrastrukturen ochsamhällsservicen utvecklas på ett för turismen/resandetpositivt sätt, t.ex. att vägar byggs, att kommunikationernaförbättras, att generell information ges om områdetsattraktioner, att rastplatser och vägvisning fungerar samt attnationalparker och naturreservat görs tillgängliga.Erfarenheterna från länder som lyckats med sinaturistsatsningar, t.ex. , visar att denna typ avmedvetna samhällsinsatser är nödvändiga och attsamverkan ger stora effekter.Turismen/resandet -- en folkrörelse av stora måttAtt få upptäcka och uppleva nya spännande människoroch miljöer har alltid varit ett stort behov hos människor.Turismen har möjliggjort detta och resandet är ennaturlig del av de flesta människors liv.Att resa har blivit en folkrörelse av stor omfattning.Detta har vi i stor utsträckning turist- ochfriluftsorganisationerna att tacka för. , , har med sitt motto ''Känn Ditt land''verkat för att informera om ochinspirera till upptäcktsfärder i vårt eget land.Föreningen har i ökande utsträckning anlitats förallmänturistisk information, dvs. information av sådant slagsom inte vare sig leder till direkt försäljning eller riktar sigtill föreningens medlemmar men som är helt nödvändig förden svenska turismen. Detta är enligt uppgifter från STFnyligen än mera påtagligt efter nedläggandet av Turistrådet.Genom föreningens namn och dess etablerade ställning ärdet svårt för STF att dra sig undan frågor av detta slag. Detär tydligen heller inte föreningens önskan. Men utan stöd ärdet i längden ekonomiskt ohållbart att ha ett antaltjänstemän anställda i föreningen för detta ändamål.Det talas ofta om de 20 000 småföretagens bransch. Mentill detta kommer ytterligare en mycket stor kategori somofta glöms bort. Resor, logi och mathållning drivs som regelav professionella företagare. Men hantverksdagar,tävlingar, musikfestivaler, krönikespel, spelmansstämmoretc. är sällan professionella producenters verk. Det som ärden egentliga anledningen till resan -- förutom då vad manfått till skänks är en välvillig natur -- det har i de flesta falltillkommit tack vare ideella krafter, föreningar ochorganisationer. Det är viktigt att man har den bilden klar försig när man talar om den svenska turistbranschen.De ideella organisationernas roll och möjligheter tillinsatser på turismens och friluftslivets områden har hittillsunderskattats från samhällets sida. Det är därför viktigt attstaten aktivt stödjer och stimulerar organisationernasarbete. Detta bör enligt vår uppfattning ske dels genomekonomiskt stöd till olika riksorganisationers centralaverksamhet, dels genom stöd till försöks- ochutvecklingsarbete. Det är oroande att höra attorganisationerna sedan den borgerliga regeringen tillträddehar haft och fortfarande har mycket svårt att få ut ''sinabidrag'' från Styrelsen för Sverigebilden.Då vi vet att turismen/resandet betyder mycket förmänniskors livskvalitet är det angläget att alla goda kraftersamverkar för att göra det möjligt för alla att få ta del avde positiva värden som turismen/resandet representerar förden enskilda människan. Det är svårt för oss att förstå att ensträvan i denna riktning (det sociala målet i turistpolitiken)skulle kunna anses vara kontroversiell. Ett ökat resande iSverige borde vara ett mål både för näringen och församhället.Turismen/resandet har skapat en av våra största och mestexpansiva näringsgrenarSevärdheter, upplevelser och evenemang är grunden förturismen och betjänas av turistföretagen, som är ''motorn''i turismens utveckling. För människors möjligheter att nåattraktiva turistmål och därmed få högklassiga natur- ochkulturupplevelser är turistnäringens insatser av avgörandebetydelse. En fungerande och lönsam näring genererarockså positiva effekter i form av förbättrad bytesbalans,ökad sysselsättning och god service som kommer helasamhället till godo.Näringen omsätter per år.Branschen består av cirka 21 000 företag som sysselsätter200 000 hel- eller deltidsanställda. Drygt hälften avomsättningen kommer från verksamheter som brukarhänföras till turistnäringen medan återstoden kommer frånverksamheter inom andra områden, t.ex. detaljhandel ochkommunikationer. Därutöver tillkommer investeringar ifritidshus, , fritidsbåtar, fritidsutrustning m.m.för mångmiljardbelopp . Turismen skapar likamånga helårsarbetstillfällen som exempelvis massa- ochpappersindustrin samt den grafiska industrin tillsammans.Turistnäringens andel av BNP beräknas till mellan 3 %och . Av varje spenderad ''turistkrona'' går enligtRiksskatteverkets beräkningar till samhället iform av skatter och avgifter.Turismen/resandet utgör en viktig regionalpolitisk faktorTuristföretagen har, i motsats till nästan all annannäringsverksamhet, goda utvecklingsmöjligheter iregionalpolitiskt svaga regioner. Genom att den småskaligaturismen har så goda utvecklingsförutsättningar i utprägladglesbygd ger den som regionalpolitiskt instrument unikamöjligheter. Detta har upptäckts iMellaneuropa och EU har ett stort program för stöd till''''.Verksamheten är starkt beroende av den samhällsservicesom erbjuds lokalbefolkningen och samma service är nästanalltid också en viktig del i den turistprodukt som skallerbjudas turisten. Inte sällan är också turistintäkterna ettkomplement till övriga intäkter.Anslag för /95Vi anser att anslaget bör vara 91 miljoner kronorfördelat pådels 81 miljoner till marknadsföring av somturistland framför allt på utlandsmarknaderna, men också iSverige med hänsyn till vad vi ovan anfört omSverigemarknaden och behovet av insatser där,dels 10 miljoner till TURSAM:s verksamhet med attstarta arbetet med samordning och utveckling av Sverigesom turistland. Då vi utgår från att TURSAM bör kunnapåbörja sitt arbete /95 föreslår vi attmedel för det första halvårets verksamhet anslås till ettbelopp av . Vi bedömer således att kostnaden förverksamheten ligger på på årsbasis.Projektet bör avvecklas och defrigjorda medlen kan därmed bidra till finansieringen avden statligt finansierade turismverksamheten.Motiveringen för TURSAM:s insatser och därmedkostnader för detta finns utförligt redovisat ovan. Föranslaget till marknadsföringsåtgärder, som vi föreslår påutlandsmarknaderna, finns just nu mycket starka argument,vilket vi närmare utvecklar i det följande.Läge för investeringar i marknadsföringTurismen i sysselsätter drygt 100 000 personer påhelårsbasis. Detta motsvarar av det totala antaletsysselsatta.