mot · GH02Ub906 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknadsutbildning i dess olika formerär därför synnerligen viktig även i perspektiv av en nationellkompetenshöjning. Strävan bör vara attutbildningsåtaganden av den arbetslöse skall varaekonomiskt fördelaktigt.Man kan även se en framgångsrik satsning på reguljärutbildning som en del av kampen mot arbetslösheten.Därigenom minskar trycket på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som kan förbehållas dem som mest behöver dessa.En stor del av arbetsmarknadsutbildningen bör ske iform av upphandlad reguljär utbildning främst i komvuxbl.a. för att stärka baskunskaper i svenska, matematik,engelska, samhällskunskap och data. Som vi tidigareframhållit kan folkbildning ibland vara den idealiskapedagogiska formen även för en del avarbetsmarknadsutbildningen.Vi kan inte acceptera att antalet personer iarbetsmarknadsutbildning minskas. Vi säger därför nej tillatt minska antalet personer i arbetsmarknadsutbildning idet reguljära utbildningsväsendet med 4 800 personer imånaden. Vi vill också öka antalet i särskild anordnadarbetsmarknadsutbildning med 5 000 personer i månaden.Utbildningsvikariat är en stödform som bör utnyttjas ibetydligt större omfattning än vad som sker.Erfarenheterna av denna stödform är mycket goda. Tyvärrutnyttjas den inte i näringslivet i den omfattning som skullebehövas för att underlätta ett kompetenslyft. av stödetutnyttjas inom den gemensamma sektorn. De som deltagiti utbildning har i allmänhet haft lång arbetslivserfarenhetmen kort formell utbildning. För deras vikarier harsituationen varit den omvända. Av de som utnyttjat stödetär kvinnor.Vi anser att ökade anträngningar måste göras för attutbildningsvikariat utnyttjas mer inom näringslivet. Vimåste nå målet 20 000 personer, som ligger inomräckhåll, inte sänka ambitionerna till 14 000 som regeringengör.Det kan ibland även vara nödvändigt att erbjudaåtgärder av typ ungdomspraktik eller arbetslivsutveckling(ALU). I de fall detta utnyttjas bör dessa innehållabetydande inslag av förkovran förenat med behov av ochkrav på studier.Vi menar fortfarande att praktikplatser för akademikerinte skall tillämpas. Arbetsmarknaden behöver dessavälutbildade akademiker och andra med bra utbildning merän . Det är därför viktigt att arbetsförmedlingarnautnyttjar möjligheterna att använda rekryteringsstöd iavsevärt större omfattning än . Rekryteringsstöd skallockså vid arbetslöshet kunna utgå direkt efter avslutadutbildning. Det är bättre för en ungdom med en tillfälliganställning och vanlig ingångslön med hjälp avrekryteringsstöd än en praktikplats. Denna förstör sund arbetsmarknad för personer med akademiskutbildning.Det är viktigt att incitamenten till aktiva åtgärder blirtydliga för den enskilde. Av det skälet föreslår vi i en annanpartimotion att sänkningen av utbildningsbidraget till 65procent av a-kassenivån för ungdomar och fördem som deltar i arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet slopas. Utbildningsbidragetblir därmed lika stort som a-kasseersättningen. Helst bordedock ersättningen vara högre när man deltar i utbildning.2.5 Ett nationellt kompetenslyft kräver samverkanEftersom frågor om utbildning och kompetensutvecklingrör vårt lands infrastruktur är det naturligt och nödvändigtatt samhället stimulerar och ställer krav påkompetensutveckling i näringsliv och gemensam sektor.Den till arbetslivets villkor mest lämliga formen förkompetensutveckling är att parterna i avtal över helaarbetsmarknaden kommer överens om inriktningen av ochde grundläggande villkoren för denna. Vi socialdemokraterförordar att dessa avtal bör utgå ifrån att avarbetstiden avsätts för kompetensutveckling av allaanställda.En lämplig form för att stimulera tillkompetensutveckling är regionala kunskaps- ochkompetenscentra. Vid dessa bör personer med stor kunskapom frågor som rör kompetens, kvalitet och produktivitetfinnas. De ska kunna vara rådgivare till företag,förvaltningar och fackliga organisationer om detta t.ex. närdet gäller analys av utbildningsbehov och planering avutvecklingsinsatser.Ett nationellt kompetenslyft kräver en samverkanmellan alla kring dessa centra. Det gäller här samhälletsutbildningsanordnare, näringslivets organisationer, fackligaorganisationer och representanter förarbetsmarknadsmyndigheter. Där bör finnas förkompetensutveckling relevant material möjligt att anpassaefter de behov som framträder i arbetslivet i regionen.Material från nationell och internationell forskning särskiltfrån vårt eget arbetslivs forskningsinstitutioner skall därfinnas lätt tillgängligt.Arbetslivsfonderna som är under avveckling hartillfört arbetslivet synnerligen betydelsefull kunskap äveninom här aktuellt område. Dessa kunskaper måste nu påbästa sätt tas tillvara. Regeringen bör återkommatill med förslag om någon form av regionalakompetenscentra.Förutom det stöd kompetensutveckling kan få genomdenna typ av centra kommer det att finnas behov av att pålämpligt sätt genom ekonomiska incitament direkt iarbetslivet ytterligare stödja nödvändiga insatser förkompetensutveckling. En modell är den som tillämpatsgenom Arbetslivsfondernas direkta bidrag förenat medmycket bestämda krav som förutsättning för dessa. Enannan är den modell som förordades avKompetensutredningen med möjlighet till avdrag påarbetsgivareavgiften för en del av kostnaden för av parternagemensamt accepterade utbildningsinsatser. En tredjeförordar att med arbetsgivaravgiften som medel genomföraen omfördelning av resurser från företag som försummarutvecklingsinsatser till dem som satsar påkompetensutveckling. Förutom dessa finns naturligtvisäven en mängd andra modeller t.ex. de som förordarindividuella kompetenskonton.Regeringen bör närmare i direkt samverkan medarbetsmarknadens parter analysera och utarbeta förslag omhur en modell för stöd till kompetensutveckling i näringslivoch gemensam sektor bör kunna utformas.2.6 Utbildningsanordnarna måste ha stor kapacitet ochflexibilitetFör att leva upp till de stora utbildningsbehov som nufinns bland de anställda måste samhällets reguljärautbildningssystem ha en stor kapacitet, tillgänglighet ochflexibilitet. Här har den kommunala vuxenutbildningen ochhögskolan en avgörande roll. Tillsammans medfolkhögskolan och studieförbunden måste de ständigtutveckla sin förmåga att tillvarata allt mer komplexautbildningsbehov från grundläggande baskunskaper upp tillkunskaper på avancerad forskningsnivå. För att ytterligareöka den samlade förmågan måste alla dessautbildningsanordnare finna former för att fördjupa ochbredda samverkan.3. Ökat utbildningsutbud 3.1 vuxenutbildningDen kommunala vuxenutbildningen är enutbildningsform som skall utgå från vuxnas behov ochförutsättningar för lärande. Detta syfte nås bäst med skildaläroplaner för gymnasieskolan och komvux. Komvux ärsärskilt viktigt i av snabb strukturomvandling. Detgäller inte minst för kvinnorna, mot bakgrund av deneddragningar som görs inom den gemensamma sektornoch som främst drabbar dessa.Ansvaret för komvux ligger hos kommunerna. I en tidav krympande resurser för den kommunala verksamhetenhar komvux kommit att drabbas och särskilt hårt deyrkesinriktade kurserna på gymnasienivå. Av ''Bilden av skolan 1993'' framgår att kommunerna intetillgodoser de utbildningsbehov som finns. Det gällersärskilt behovet av gymnasial utbildning. I perspektiv avnationellt kompetenslyft är det viktigt att kommunernaverkligen lever upp till sin skyldighet att aktivt rekrytera tillgrundläggande vuxenutbildning och erbjuda ettrikt utbud av gymnasial utbildning, inte minst denyrkesinriktade utbildningen.Det är angeläget att utnyttja knappa statliga ochkommunala resurser på bästa sätt. Samordningen mellankommuner är inte så välutvecklad som den borde vara.Många kommuner avstår från att sända studerande tillgrannkommuner och nöjer sig med att erbjuda ett begränsatutbud framför att betala den ibland höga interkommunalaersättningen. En ökad samverkan mellan olikautbildningsanordnare måste stimuleras. Det är därförangeläget att finna nya modeller för hur vuxenutbildningskall organiseras och stimuleras för att få till stånd ett såbrett utbud som möjligt för vuxna i alla delar av landet.Detta är viktigt inte minst mot bakgrund av de mycket storaskillnaderna i befolkningens utbildningsnivå mellan olikakommuner.Komvux måste också utvecklas ytterligare för att kunnaerbjuda även korta skräddarsydda utbildningar somkomplement till vad som erbjuds i gymnasieskolan.Regeringen aviserar i budgetpropositionen att /95 förstärka komvux i likhet med vad somsker innevarande år genom 33 000 platser. Det går tyvärrinte av propositionen att bedöma hur många platser somkommer att föreslås. Det är allvarligt att inte redan nukunna ge ett ordentligt besked till utbildningsanordnarna.Sent fastlagda förutsättningar försvårar planering ochpåverkar kvalitet och resursutnyttjandet negativt.I propositionen talas bara vagt om ''28 000 platser ikomvux och med utbildningscheck''. Vad utbildningscheckinnebär ges ingen klarhet i. Av utbildningsministerns senaregjorda uttalande förefaller dock innebörden av detta varaatt ge de privata utbildningsanordnarna ytterligareförmåner på bekostnad av det allmännasutbildningsväsende. Det är således bara ett nytt exempel påhur regeringens vilja till privatisering överordnas deutbildningspolitiska målen.Vi anser att redan nu bör fatta beslut om attkomvux tillförs 40 000 platser. Dessa medel bör i förstahand användas för att möjliggöra utbildning motsvarandedagens krav på kunnighet efter gymnasiestudier i svenska,engelska, matematik och samhällskunskap. Men medlenskall även användas för att öka utbudet av de yrkesinriktadekurserna på gymnasienivå. Dessa medel bör tillställaskommunerna efter ansökan hos på samma sättsom gäller . De på detta sätttillkommande utbildningsplatserna skall även vara öppnaför personer med anställning som genom studieledigheteller utbildningsvikariat vill stärka sin kompetens. Dessamedel skall endast utgå i de fall kommunerna ökar volymenpå sitt utbildningsutbud utöver den nivå som gällde föreinnevarande budgetårs extrainsatser.Vi föreslår att 25 000 platser avsätts för mer teoretisktinriktade studier och 15 000 för studier inom denyrkesinriktade delen av komvux. Kostnaden för dettaberäknar vi till . De av regeringen häraviserade åtgärderna bedöms komma att kosta 670 miljonerkronor. De av oss föreslagna åtgärderna kostar således 560miljoner kronor mer än regeringens. Vi föreslår attriksdagen nu anslår medel till 40 000 platser i enlighet medvad som här beskrivits.3.2 Tredje gymnasieåretAntalet platser i gymnasieskolan för ungdomar sombehöver komplettera det tredje gymnasieåret bedömerregeringen till 26 100.Vi bedömer att medel bör ställas till kommunernasförfogande för 30 000 platser. Vi beräknar merkostnaden till117 . Vi föreslår att nu beslutarom 30 000 platser i enlighet med vad vi här beskrivit.3.3 Lokal samverkanFör att förstärka anställdas grundläggande kunskaperkan det ibland vara lämpligt att utveckla ett samarbetemellan en kommuns vuxenutbildning och ett företag eller enförvaltning. Genom att kommunerna har en skyldighet atterbjuda grundläggande vuxenutbildning för alla som saknarkunskaper upp till årskurs nio kan skolan svara förundervisningen och företaget eller förvaltningen för en delav finansieringen genom att utbildningen delvis sker påbetald arbetstid.En mycket lämplig form för samverkan mellansamhällets utbildningsanordnare är lokala kunskapscentra.Dessa centra etableras genom att t ex gymnasieskolan,komvux, AMU-gruppen högskolan och folkbildningensamarbetar kring utbildning och utrustning. För att stärkamöjligheten till kompetensutveckling på en ort bör ävenmöjligheten till samarbete med företag, myndigheter ochorganisationer utnyttjas.3.4 HögskolanHögskolans första uppgift är naturligtvis att svara motenskilda individers uttryckta utbildningsbehov. För att mötade krav på högskoleutbildning som finns bland kvinnor ochmän i arbetslivet måste högskolan tillmäta fort- ochvidareutbildning samma betydelse som man tillmätergrundutbildningen. Det innebär att högskolorna i ökandegrad bör gå in i en dialog med det omkringliggandesamhället. I den processen är det också nödvändigt attnäringsliv och gemensam sektor klargör sinautbildningsbehov och där högskolan får en tydligare roll.För att högskolan skall kunna göra goda insatser iarbetet på att närma högskolans utbildning och forskningdet behov av kompetensutveckling som identifierats i detomkringliggande samhället, krävs bl.a. följande:Högskolan bör sträva efter att erbjuda enskildavuxenstuderande ett studieutbud som gör olikakombinationer av ämnen och kurser möjliga.Studiearbetet bör i högre grad utgå ifrån och ta vara på deerfarenheter de vuxna skaffat sig i arbetslivet.Utbildningen bör även lokaliseras så att vuxnas deltagandeunderlättas och inte minst genomförs somleder till stort deltagande. Högskoleutbildning på distansmåste utvecklas ytterligare. Uppdragsutbildningen somidag svarar för av högskolans totala omsättning börockså kunna öka.Invandrare (första och andra generationen) har ofta iutlandet eller i förvärvad utbildning,yrkeskunskaper, dubbel kulturkompetens och de behärskarflera språk. Ansträngningar måste göras för att flera urdenna grupp kan rekryteras till högskolans utbildningar.Speciella kurser anpassade efter deras förutsättningar t.ex.med kombination teknik/ekonomi/ekologi/internationellhandel skulle ge en särskild kompetens till storglädje för framtiden.Det framtida arbetslivet kommer att ha behov av heltnya kombinationer av ämnen och kurser. För att kunnafullgöra arbetsuppgifter med anknytning till miljöområdetkan det t.ex. vara nödvändigt för en studerande attkombinera studier i biologi och kemi med kunskaper ijuridik och ekonomi.Även om mycket tyder på att högskoleutbildningensinnehåll inte i första hand bör formas efter kraven från ettspecifikt yrkesområde kommer det ändå att varanödvändigt för högskolan att kunna organiserarekommenderade studiegångar. Högskolan måste ävenkunna erbjuda en förbättrad studie- och yrkesvägledningeftersom många har betydligt sämre kontakter ocherfarenheter av arbetslivet. Det finns även ett starkt behovav ökat inslag av praktik i utbildningarna.3.5 Teknisk högskolaFör att klara en nödvändig expansion av tekniskutbildning vill vi åter aktualisera behovet av en ny tekniskhögskola på en ort som redan har godutbildningskompetens inom detta område. En ny tekniskhögskola skall stärka såväl den tekniska högre utbildningensom forskningen inom detta område. Vi föreslår därför attförutsättningar för att etablera en ny teknisk högskolautreds.Det är nödvändigt att rekryteringsunderlaget tilltekniska utbildningar stärks och breddas. En nysatsningsom leder till allvarliga svårigheter för rekryteringen tillredan etablerade utbildningar måste självfallet undvikas.De problem vi står inför när det gäller den långsiktigarekryteringen till naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning måste uppmärksammas redan igrundskolan och i lärarnas grundläggande utbildning ochfortbildning. För att klara utvecklingen mot ett merkunskapsintensivt näringsliv och samhälle som kommer attkräva att av en årskull genomgår en kortare ellerlängre högskoleutbildning krävs ett starkt intresse förfrågorna om hur man på bästa sätt skall kunna klararekryteringen till högre utbildning. Ett problem är att alltförfå flickor väljer det naturvetenskapliga programmet i dennya gymnasieskolan. Andelen flickor är endast 35 %.3.6 Naturvetenskaplig-tekniska basåretFör att kunna expandera högskoleutbildningarna inomteknik och naturvetenskap kommer det även bli nödvändigtatt öka omfattningen på det tekniska basåret. Genom dettages studerande möjlighet att inom högskolan kompletteragymnasieutbildningar från andra linjer eller program än detekniska och naturvetenskapliga inom matematik, fysik,kemi, och olika tekniska ämnen.Vi föreslår 2 000 platser utöver innevarande års antal fördet s.k. basåret.Vårt förslag överstiger den av regeringen aviseradeökningen med 500 platser, varför vi anvisar 15 miljonerkronor mer än regeringen.3.7 Yrkesteknisk högskolaDen yrkestekniska högskoleutbildningen som omfattar60 veckor är en betydelsefull utbildningsmöjlighet för demsom genomgått en grundläggande gymnasieutbildning ochdärtill har yrkeserfarenhet. Den ger möjlighettill god fördjupning både av praktiska och teoretiskakunskaper. Utbildningsprogrammen leder fram tillyrkesteknisk examen med inriktning mot områdenabyggnadsteknik, industriell teknik, handel, kontor samtstorhushåll och restaurang. YTH bör ges en starkareställning inom högskolesystemet. Planeringen bör inriktaspå att antalet platser utökas från dagens ca 1 000 upp motca 2 500.Även vid utveckling av YTH kan det vara lämpligt attutnyttja distansutbildning samt pröva förutsättningar förutbildning på deltid för att öka tillgängligheten förutbildning. Vi förordar en ökning med 500 platser /95.Studerande vid YTH beviljas särskilt vuxenstudiestöd(SVUX). Regeringen föreslår nu helt utan bärande motivatt SVUX inte längre skall lämnas till dessa studerande. Vimotsätter oss med bestämdhet denna förändring. Vi anseratt YTH-utbildningar är så betydelsefulla att man inte pådetta sätt kan äventyra rekryteringen till dem. Vi väljerdärför att för /95 finansiera den avregeringen föreslagna besparingen genom omfördelninginom studiestödsramen för de ökadeutbildningssatsningarna i denna motion.3.8 DistansutbildningDistansutbildning av högskolestudier bör öka som ett ledi en allmän kompetenshöjning. Det nyaresursfördelningssystemet för högskolan missgynnar studieri denna form. För att stimulera till ökning av sådana studiervill vi anslå medel för motsvarande 500 heltidsstuderandedvs. Dessa medel skall stå till regeringensdisposition.3.9 Ökat antal högskoleplatserBehovet av en ökad dimensionering av högskolan ärstort. Inför ht -93 sökte 80 000 behöriga personer 36 000platser inom högskolornas utbildningsprogram. Inför vt -94var det 4,4 sökande per plats.Regeringen föreslår nu en förstärkning avhögskoleutbildningen med 20 000 platser isommaruniversitet . Vi har intenågra invändningar mot detta förslag. Däremot föreslår deninte nu några medel för detta utan avser att återkomma ikompletteringspropositionen.Detta påverkar dock hur stora förstärkningar vi nu villföreslå för högskolan av reguljär utbildning från ht-94. Vihar stannat för 3 000 platser av i genomsnitt längd.Förstärkningen av högskolan skall inte bara ske i form avökad intagning på program utan även i hög grad utnyttjasför att erbjuda fort- och vidareutbildning för anställda ochsmåföretagare. Merparten av medlen skall användas för attförstärka de mindre och medelstora högskolornasutbildningsutbud. Medel ställs för fördelning tillregeringens disposition. Kostnaden för detta har viberäknat till ca 125 miljoner kronor.Sammantaget innebär våra förslag till satsningar påhögskolan att den tillförs 6 000 platser. Vi välkomnardessutom de planer som aviserats för 20 000 platser isommaruniversitet under fem till tio veckor.3.10 FolkbildningFör många anställda är de studieformer somfolkbildningen erbjuder de lämpligaste. Studieförbundenoch folkhögskolorna är därför ett värdefullt komplement tillden allmänna vuxenutbildningen. De gör nu stora insatser iarbetet på att höja kompetensnivån i samhället. De gör detvar för sig, men ofta i naturlig samverkan. Genommöjligheten till individuellt anpassade studiegångar, tilldeltagarinflytande och flexibla pedagogiskautbildningsformer betyder folkbildningen mycket för att någrupper inom arbetskraften med kort utbildning och svagtilltro till sin egen förmåga att utveckla sin kompetens.Genom folkbildningen kan många människors självtillitstärkas och stor kunnighet utvecklas inom många områden.Det är därför djupt beklagligt att regeringen inte inservärdet av folkbildning utan beslutat sig för att skära neddetta anslag /95 med . Vimotsätter oss detta och föreslår därför att dessa medel ävennästa budgetår skall komma folkbildningen till del.Ett gott exempel på folkbildningens insatser är vadABF-skolan har uträttat för många arbetslösa med behovav individuell kompetensutveckling. ABF-skolan som är enlängre sammanhållen utbildning i svenska, matematik,engelska och samhällskunskap och ibland med data ochäven andra ämnen, bygger på studiecirkelmetoden. Denhar fungerat väl inte minst för många kvinnor som intestuderat sedan folkskolan.Studieförbund har i samarbete med fackligaorganisationer och arbetsmarknadsmyndigheter kommit attbetyda mycket för de arbetslösa. Organiserandet avträffpunkter, längre sammanhållna kurser där teori ochpraktik varvas samt utbildande och konstnärlig verksamhetdär ingår har fått många arbetslösa till studieroch andra betydelsefulla aktiviteter som stärker kunskaperoch självkänsla.Insikten är i denna verksamhet stark om att man måstemöta människor individuellt och anpassa verksamhetenefter de förkunskaper, studieerfarenheter och studiebehovsom föreligger. Några av de viktiga målgrupperna här ärlångtidsarbetslösa, korttidsutbildade kvinnor ochinvandrarungdomar som trots yrkesutbildning inte fåttchansen att komma in på arbetsmarknaden. Ett väsentligtinslag i denna verksamhet är det uppsökande arbete somdeltagarna gör för att förmå ytterligare arbetslösa att deltai dessa utvecklande studier och aktiviteter.Det är positivt att regeringen aviserar att tillföra medeltill folkhögskolan för 8 900 platser och motsvarande 3 000inom folkbildningen. Vi återkommer till den frågan närregeringen redovisat sitt förslag.3.11 DistansutbildningsinstitutDistansutbildningen i dess olika former har storafördelar genom att anpassa utbildningen och rum.Genom att utnyttja sådana metoder ökas tillgänglighetenför utbildning hos breda grupper och medverkar därmed tillatt bryta den socialt sneda rekryteringen till mångautbildningsvägar.Det finns starka skäl att utveckla distansutbildningensom form. Den snabba utvecklingen inominformationsteknologin ger ständigt nya möjligheter tilldetta. Det är angeläget att de nya möjligheterna tas till varaoch att kännedomen om dem får bred spridning bland allautbildningsanordnare. Distansformen ger spännandemöjligheter till ökad internationell samverkan inomutbildningsområdet.Vi föreslår att ett särskilt institut inrättas för dettaändamål. Vi föreslår att anslår 15 miljoner kronortill detta för budgetåret 1994/95.4. Studiestöd till våra utbildningssatsningarVi har i en särskild motion utarbetat en modell för ettnytt studiefinansieringssystem. Modellen gerförutsättningar för ett sammanhållet system och minskarden nuvarande splittringen i systemet. Fullt utbyggt innebärdetta ett bra stöd för kunskaps- och kompetensutvecklingför både ungdomar och vuxna, som derasskuldsättning hålls nere.De satsningar som vi nu föreslår på utbildningsområdetinnebär ett utökat antal platser på gymnasieskolan med 3900 platser i förhållande till regeringens förslag. Dettamedför en beräknad kostnad för studiehjälp på 19 miljonerkronor och med för studiemedel.För den kommunala vuxenutbildningen föreslår vi enutökning med 12 000 platser jämfört medregeringsförslaget. Vi beräknar kostnaden för studiestödettill i form av SVUX och SVUXA och21 i form av studiemedel.Satsningarna på högskolan med 3 500 ytterligare platserinnebär ökade utgifter för studiemedlen med sammanlagt60 . Vi har tidigare betonat det angelägna iatt vuxenstudiestöd även i fortsättningen kan beviljas densom beviljats s.k. YTH-utbildning. Detta faktum,tillsammans med den utökning av utbildningen som viföreslår, innebär en total kostnad för vuxenstudiestödet förde studerande på YTH-utbildningar på sammanlagt 54miljoner kronor mer än regeringen föreslår.Vi föreslår slutligen 500 ytterligare platser idistansundervisningen. Dessa platser beräknas medföra enökad kostnad för studiemedlen i storleksordningen 4miljoner kronor.Sammantaget medför således de redovisadesatsningarna utökade kostnader för studiehjälpen medsammanlagt .