mot · GH02Kr2 · 1994-03-30 00:00:00 — Vi anser därför att kommunerna återigenbör få möjlighet att införa effektivt fungerandebostadsförmedlingar.Ungdomar och fritidFritiden har blivit alltmer kommersialiserad. Alltmer ärdet pengarna som avgör vem som har chansen till vettigafritidsaktiviteter. Utvecklingen förstärks avnedskärningarna av anslagen till fritidsgårdar, bibliotek,idrottsanläggningar, folkbildningens kursverksamhet,föreningsbidragen m.m.Föreningslivet är en betydelsefull motkraft till detkommersiella utbudet. Det är byggt på demokratiskaprinciper och ger barn och ungdomar vana vid demokratisktbeslutsfattande och därmed större möjligheter att ta del ibeslutsfattandet i samhället i övrigt. Enligt vår mening harstaten ett grundläggande ansvar för att det finns ett riktföreningsliv. Men verksamheten är också mycket beroendeav storleken på anslagen från kommunerna. Och deanslagen minskar.De kommunala anslagen till studieförbunden minskadeunder 1993 med i medeltal , i storstädernasförortskommuner med 27 %.Enbart inom ABF spelar 30 000 ungdomar rockmusik iolika former.49 % av kommunerna har minskat sina anslag tillfritidsgårdarna. av kommunerna svarade i en nyligen genomfördenkät att de tror att anslagen kommer att minska ytterligareunder 1994.Fritidsgården är den enda ungdomsverksamhet där,enligt statistik, ''barn och ungdomar från lägre socialagrupper är överrepresenterade''.Nedskärningarna innebär att föräldrarnas ekonomi bliralltmer avgörande för om man kan delta i fritidsaktiviteter.Ett exempel är idrottsrörelsen, en stor och viktigfolkrörelse. Minskade bidrag gör att för många föräldrarhar barnens idrottande blivit en tung ekonomisk börda, somalla inte klarar av att bära.En tidigare gemensam nämnare för insatser påfritidsområdet har varit att det är viktigt att ge möjlighet tillett brett urval av meningsfulla fritidsaktiviteter, dels för attstärka barnens självuppfattning, kreativitet och förmåga tillsamarbete med andra, dels för att fritidsverksamheter harstor betydelse för att förebygga sociala problem.Denna samsyn finns . Nedskärningarna desenaste åren är beviset för detta.I vårt förslag till riktlinjer skriver vi att dessa och FNsbarnkonvention bör vara vägledande för arbetet medungdomsfrågor. Men räcker det med riktlinjer?Det börjar kännas nödvändigt att ställa frågan: Var gårgränsen för när lagstiftning blir nödvändig även på fritids-och kulturområdet för att värna barn och ungdomarsrättigheter och för att skall leva upp till det FN-dokument vi har ratificerat?Ungdomar och kulturI de föreslagna riktlinjerna i propositionen behandlaskulturen på fyra rader. I förslaget till verksamhetsinriktningoch utvecklingsinsatser för nämns inteordet kultur. Detta är förvånansvärt.Vår vision är att alla ungdomar skall gå ut i vuxenlivetmed:-- ett avspänt och och nyfiket förhållningssätt till museer,musik, konst, dans, film och teater,-- erfarenhet av kontakter med utövande konstnärergenom skola, dagis eller fritids,-- erfarenhet av att själva ha utövat kultur i någon form,även utanför den schemalagda skolundervisningen.De har var och en rätt till möjligheter till nya intryckgenom att ta del av olika kulturformer och att själva kunnage uttryck för erfarenheter och känslor genom skapandeverksamhet.Men också på kulturens område är möjligheterna i höggrad beroende på i vilken miljö man råkar vara född.Orättvisorna har stor betydelse, dels för att demultinationella massmedierna medvetet utsätter barn ochungdom för en förytligad och kommersiellt motiverad barn-och ungdomskultur, dels för att kulturen är en av deviktigaste krafterna för att ungdomars kreativitet skallutvecklas till något odelat positivt. Barn och ungdomar sombäst behöver t.ex. böcker och teater och att själva varaskapande, får inte chansen.Ratificeringen av FNs barnkonvention innebär attSverige nu påtagit sig vissa förpliktelser på kulturensområde -- ''att respektera och främja barnets rätt att tillfullo delta i det kulturella och konstnärliga livet ochuppmuntra tillhandahållandet av lämpliga och likamöjligheter för kulturell konstnärlig verksamhet samt förrekreations- och fritidsverksamhet''. Åtagandet har tolkatsså att det inte bara bör avse barn utan lika mycket unga.Trots att skrivit under hardetta inte påverkat t.ex. anslagen på kulturområdet.I den socialdemokratiska kulturmotionen föreslås att destatliga och statsunderstödda kulturinstitutionerna i sinaanslagsframställningar konkret skall ange vad de gör förbarn och ungdom, och hur de vill utnyttja sina resurser föratt utveckla verksamheten för barn och ungdom.Den pågående kulturutredningen kommer att diskuterabarnkonventionens förpliktelser kontra kommunernas ochlandstingens ansvar. Ett allvarligt problem är de pågåendeomorganisationerna i kommunerna och den överdrivnadecentraliseringen, som obönhörligen leder till enuppsplittring av resurserna.Nedskärningarna på kulturens område i kommuner ochlandsting har i hög grad drabbat barn och ungdom.Nedskärningarna förmodas fortsätta . För atthejda denna utveckling borde regeringen i åretsbudgetproposition väsentligt ha ökat anslagen då staten ären förebild för kommunerna i deras ekonomiskaavvägningar.En tydlig förändring i ungdomars kulturmönster är detökade intresset för medier. Man filmar, fotograferar,arbetar i medieverkstäder, gör multimediaprogram idatorer m.m.Barn- och ungdomsorganisationerna bedriver en aktivkulturverksamhet, ofta i samarbete med studieförbunden.Många ungdomar deltar i studiecirklar, främst inom musikmen också inom många andra områden, t.ex. amatörteater.I den socialdemokratiska kulturmotionen föreslås ensatsning på barn- och ungdomskultur med 22,25 miljonerkronor utöver regeringens förslag, med bl.a. särskildaprojekt för ungdomar.I motionen föreslog vi också en fortsättning av''Kulturbudkavlen'', under , och attprojektet utvidgas till en ''Kultur/mediebudkavle''.FörslagRiktlinjer för ungdomspolitikenRiksdagen bör enligt regeringens förslag lägga fast dengrundläggande inriktningen för ungdomspolitiken och taförnyad ställning till riktlinjerna, lämpligen ianslutning till den fördjupade budgetprövningen avUngdomsstyrelsens verksamhet. Principen är enligt vårmening riktig.Vi föreslår att beslutar att godkänna vårtalternativ till riktlinjer.Uppgifter och verksamhetsinriktning förUngdomsstyrelsenVi godkänner förslaget till uppgifter förUngdomsstyrelsen. Vi anser också att de fyra övergripandeförslagen till verksamhetsinriktning för de kommande treåren stämmer överens med vår uppfattning.Däremot anser vi att propositionens förslag väl mycketdetaljstyr det kommande arbetet inom Ungdomsstyrelsen.Vi anser att den nya styrelsen skall ha goda möjligheter attsjälva välja inriktning på sitt arbete.AnslagVad gäller anslaget till och anslagettill EUs utbytesprogram Ungdom för har vi ingenerinran.Vad gäller riktlinjerna för statsbidragen till barn- ochungdomsorganisationerna har vi ingen erinran mot de fyramålen, däremot vad gäller kostnaderna för utvärderingen.I text om förändringarna av bidraget anför regeringen:''bör ansvara för att utvärderingen avbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna sker'' och''För att stimulera organisationerna att vara effektivagentemot sina egna mål bör dock hamöjlighet att såväl kunskapsmässigt som ekonomisktuppmuntra och stödja organisationerna att utvärdera sinverksamhet''.I anslutning till anslagsäskandet skriver man: ''Inombidragsmedlen bör dessutom särskilda resurser avsättas föratt stödja ungdomsorganisationernas egna utvärderingar avsin verksamhet''.Enligt vår mening bör stödet till barn- ochungdomsorganisationerna inte påverkas av de kostnadersom uppkommer i samband med utvärderingen.Kostnaderna bör rymmas inom anslaget tillUngdomsstyrelsen.Vi vill i sammanhanget framhålla den betydelse vi anseratt barn- och ungdomsorganisationerna har för ungdomarnai vårt land. Vår inställning är att staten har ettgrundläggande ansvar för att det finns ett rikt föreningsliv.Anser staten att barn- och ungdomsverksamheten skallutvecklas, följer också att det skall finnas en ekonomiskgrundtrygghet för föreningslivet.Med tillfredsställelse ser vi att man i propositionen tagitmed det förslag som Socialdemokraterna förde fram ijanuari -- att barn- och ungdomsorganisationerna börengagera fler invandrare i sin verksamhet. Vi föreslog enhöjning av anslaget med , utöverregeringens förslag. Medlen bör fördelas till de barnochungdomsorganisationer som arbetar med målen attengagera invandrarbarn och -ungdomar och med attmotverka främlingsfientlighet. Vårt förslag tillanslagshöjning kommer att behandlas i anslutning tillbehandlingen av regeringens proposition omungdomspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att , med avslag på regeringens förslag,godkänner vad i motionen anförts om den huvudsakligainriktningen av ungdomspolitiken,2. att till Bidrag till nationell och internationellungdomsverksamhet för /95 anvisar ettreservationsanslag om eller således utöver regeringens förslag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete medutvecklingsinsatser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnaderna för utvärdering avstatens bidrag till barn- och ungdomsorganisationerna,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av och statensgrundläggande ansvar för ett rikt föreningsliv,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det politiska ansvaret ochfrivilligt arbete,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomar och utbildning,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomar och arbete,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomar och bostäder,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomar och fritid,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomar och kultur.