mot · GH02So275 · 1994-01-25 00:00:00 — Motionen har tillkommit efter många samtal medmänniskor som har hinder för att kunna leva ett gott liv.De har berättat om sin situation men också utifrån sinaerfarenheter lämnat förslag till förbättringar.Hos flertalet finns en stark oro för såväl nutid somframtid, på grund av den nedskärning som sker av välfärdenoch som blir allt mer intensiv och får allt mer kännbarakonskvenser för de människor som förut har hinder av olikaslag.Konkreta resultat av beslut med anledning avhandikapputredningen verkar allt mer avlägsna. Olikasamhällsfunktioners ekonomiska situation gör det omöjligtatt ge människor nödvändigt stöd som klimatethårdnar och man använder regelverket till att förstärkareviren för de olika organen i stället för att samverka.Under sådana omständigheter minskar den svagesmöjligheter att leva ett gott liv. Vi anser oss ha fått bekräftatatt den traditionellt goda svenska handikappolitiken hållerpå att förlora sin kärna. Klyftorna ökar också kraftigtmellan människorna och samhällsorganen.Vad som också oroar är de krafter som med hjälp avstarkt styrda informationsinsatser försöker visa påmotsatsen till den verklighet som de handikappade vill visapå. Det har t.o.m. förekommit att sådanamarknadsföringsåtgärder har kallats forskning.Vi har de många människornas känslor och upplevelsersom bevis för hur verkligheten är för dem. Det anser jagmåste vara den sanning som folkvalda skall tastörst hänsyn till.I dessa människors vardag finns många hinder som vimed god vilja och förståelse kan avlägsna. handlar detinte om vackra deklarationer utan om nära och praktiskafrågor.De svaga och handikappade orkar i de flesta fall inte resasig mot förtryck och ojämlikhet. De väljer allt för ofta att istället överleva, att huka sig.Vi, som inte bekänner oss till den nyliberala läran, måstenu på alla sätt tydligt visa att vi ger de svaga ochhandikappade stöd och att vi skall vända utvecklingen så attindividens trygghet och frihet ökar.Följande förhållningssätt och åtgärder anser jag attriksdagen skall ge ett klart och tydligt uttryck för.Mångamänniskor med funktionshinder som har sjukbidrag ellersjukpension och som verkar ideellt ihandikapporganisationerna känner stor oro genom de nyariktlinjer som utfärdat. Enligt dessakan de som engagerar sig ideellt och utan någon som helstersättning gå miste om sjukbidrag och pension. En stor delav handikapprörelsen bygger på dessa människors ideellaoch oavlönade insatser.Engagemanget bidrar också till att den enskilde kännertillfredsställelse -- har betydelse. Dessutom är det engrundläggande demokratisk fråga atthandikapporganisationerna har möjligheter att ta tillvarasina medlemmars intressen.Dessa riktlinjer har t.ex. inneburit att styrelseledamöteri en lokal handikappförening inte vågar ställa upp på bild ilokaltidningen för att inte riskera att mista sin pension.Denna oro måste avlägsnas genom att tar klarställning för de handikappades rätt och möjligheter att påsedvanligt demokratiskt sätt företräda medlemmarna i sinaorganisationer.En genomgående uppfattning är att politiska ochadministrativa företrädare för olika samhällsorgan harotillräckliga kunskaper i handikappfrågor. Det drabbar denenskilde. Därför bör uppdras åt att isamarbete med handikapporganisationerna utarbetautbildningsmaterial. Det skall vara så utformat att detlämpar sig för lokala aktiviteter där olika samhällsorgan ochhandikapporganisationer samverkar. Resurser somstimulerar till sådana åtgärder bör anvisas.Reumatoidartris innebär ett svårt handikapp för drygt hälften av demsom insjuknar. Efter 10--sjukdom har många av demmycket låg livskvalitet. ser emellertid forskarnamöjligheter att hitta definitivt bot för denna vanligasjukdom.Det behövs dock medel till forskartjänster och anslag föratt forskarna skall kunna slutföra de angelägna projekt somskall ge bot för en av våra största folksjukdomar.F.n. går av medicinska forskningsanslag till reumatiskforskning.I det s.k. högkostnadsskyddet ingår inte den sjukvårdsom erhålles genom den kommunala hemsjukvården. Denhar numera blivit omfattande efter äldre-reformen. Det böranses som självklart att patientkostnaden även för dennasjukvård i princip omfattas av någon form avhögkostnadsskydd. I den pågående kartläggningen avutformningen av kommunernas avgiftssystem inom äldre-och handikappomsorgen, bör regeringen till riksdagenredovisa konsekvenserna av nuvarande system och kommamed förslag till förändringar som bättre svarar upp motvedertagna fördelningspolitiska principer.Handikappadefår det allt kärvare i arbetslivet. Det beror dels på bristen påarbeten och dels på beslutade ändringar i arbetsrätten samtförsämringar i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen.Därför bör den av handikapputredningen föreslagnasysselsättningsgarantin för handikappade införas samtidigtsom ansvar och resurser för utvidgas, annarsriskerar flertalet funktionshindrade att hamna utanförarbetslivet.Höjningen av avgiften vid sjukhemmen och i särskiltboende har i många kommuner blivit så stor att patienteroch nära anhöriga inte kan ha kvar sin bostad där de kanskelevt tillsammans större delen av livet. Därför bör enskyddslagstiftning skapas för personer i särskilt boende ochpå sjukhem.Villkoren för anställning med lönebidrag harförsämrats. För handikappsorganisationerna medför det nu får 50--i bidrag till lönekostnaden mot tidigare . Att skaffa pengar till de återstående är för många organisationer då svårt.Nu måste handikapporganisationerna säga upp tidigareanställda vilka går till arbetslöshet. Dessutomtvingas handikapporganisationerna förstärka betydelsen avden enskildes handikapp för att få så högt statsbidrag sommöjligt.Dessa regler anser vi motverkar den handikapppolitiksom tidigare varit enig om. Därför bör sammaregler som tidigare gälla, för statsbidrag tilllönebidragsanställningar inom handikapporganisationerna.Allt fler människor med psykisk störning behandlas medpsykoterapi vilket bör ses som att behovet ökar och attmänniskor blir hjälpta genom behandlingen. Den äremellertid endast tillgänglig för personer med mycket godekonomi då avgiften är 300--och behandlingen långvarig. Ingenersättning utgår från . Det finns mångasom får betala 25 000--. Det förstår var och en att denbehandlingen inte är tillgänglig för alla.Därför bör även för denna behandling tas samma avgiftsom övrig sjukvårdande behandling och ingå ihögkostnadsskyddet.Genom bl.a. den försämrade ekonomin hos landstingoch kommuner, skickar man allt oftare människor mellanolika organ i hopp om att någon annan skall stå förkostnaderna. Så sker t.ex. med kostnadsersättningen tillvuxna med glutenintolerans. Där hälso- och sjukvårdentidigare svarat för denna ersättning förekommer att manf.n. inte är beredd att göra en sådan insats, vilket i flertaletfall betyder avsevärt ökade levnadskostnader för många.Personer med mag- och tarmbesvär får ofta stanna i hemmetpå grund av att de inte är säkra på att snabbt kunna nå entoalett, vilket de har behov av. Problemet kan kanske intehelt lösas. Däremot borde dessa människor kunna ges engaranti att de alltid har tillgång till en toalett på bestämdaplatser och tider.Utan betydande kostnader från samhällets sida börförslagsvis i samarbete med ILCO (föreningför stomiopererade) och RMT (ochtarmsjuka) träffa överenskommelser med Apoteksbolagetoch att de de är bemannadeanvisar toalett till människor med mag- och tarmbesvär. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de handikappades rätt ochmöjligheter att på sedvanligt demokratiskt sätt företrädamedlemmarna i sina organisationer, m12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildningsmaterial ihandikappfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad reumatiskforskning,4. att hos regeringen begär en redovisning avoch förslag till förändringar i principerna för kommunernasavgiftssystem inom äldre- och handikappfrågor,5. att hos regeringen begär förslag om ensysselsättningsgaranti enligt Handikapputredningensförslag,26. att hos regeringen begär förslag på enskyddslagstiftning för personer i särskilt boende och påsjukhem,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för statsbidrag tilllöneanställningar inom handikapporganisationerna,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av högkostnadsskyddför människor som behandlas med psykoterapi,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadsersättningen till vuxnamed glutenintolerans,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att personer medmag- och tarmbesvär ges en garanti att ha tillgång till toalettpå bestämda platser.