mot · GH02A56 · 1994-04-13 00:00:00 — har ävenStockholmsområdet drabbats av massarbetslösheten.Utvecklingen för ärockså mycket bekymmersam.Skillnaderna inom regionerna blir också allt tydligare.Stora regionala skillnader finns vad gäller boende, inkomst,sysselsättning, folkhälsa och utbildning. Inom dessaområden finns oerhört rika och resursstarka människor menockså många fattiga och sköra. Där finns många av depolitiskt mest aktiva, men också den politiska apatin och detlåga valdeltagandet.Många av storstadsområdenas invånare lever underrelativt goda betingelser, om man jämför medlevnadsbetingelserna i det övriga landet. Däremot finns detförortsområden som uppvisar stora brister såväl i denfysiska som i den sociala miljön. Det finns ett stort behovav att rusta upp bostadsmiljöer från miljonprogrammets tid.Trots att stora insatser gjorts, finns det tydliga tecken på attområdena blir alltmer ensidigt sammansatta av invandrare,arbetslösa och människor med sociala problem. Staten börmedverka finansiellt till att rusta upp dessa områden.Mycket kan göras bara genom att sektorspolitikensamordnas effektivare. De stora resurser som finns i formav personal och lokaler bör också kunna utnyttjaseffektivare genom samverkan över sektorsgränserna.Statliga anslag för kultur, ungdomsverksamhet ochföreningsliv bör i betydande utsträckning kanaliseras till deminst attraktiva bostadsområdena. Åtgärder bör ocksåvidtas för att uppmuntra de lokala initiativen och stimulerainvånarna att ta en mer aktiv del i bostadsområdenasskötsel.Den gemensamma sektorn har också stor betydelse istorstadsområdena. Den höga förvärvsgraden blandkvinnor förutsätter en väl utbyggd barnomsorg. De socialaproblemen drar upp socialbidragskostnaderna. Slitaget avoffentliga anläggningar är stort, vilket kräver betydandeunderhållsinsatser. Underhållet av gator, vägar, vatten- ochavloppsnät är eftersatt. kommer alltmerpengar att behöva investeras i kringfartsleder ochkollektivtrafik för att förbättra miljön.Vad gäller regionernas framtida utveckling, ärGöteborgsregionen den av storstadsregionerna som är denmest internationellt beroende och därmed också den mestsårbara. utveckling är i alltför stor utsträckningberoende av utvecklingen inom bilindustrin. Enförutsättning för en stabil utveckling på är att detsker en förnyelse av arbetslivet i . Det krävsframför allt ett tillskott av verksamhet som tillverkarprodukter för expanderande marknader.Inom bör tillkomsten av en fastförbindelse över skapa goda förutsättningar för enpositiv utveckling av näringslivet. Det förutsätter emellertidatt det sker en utbyggnad av trafiksystemet i hela sydvästraSkåne.Stockholmsområdet med sitt högteknologiska näringslivbör ha goda förutsättningar att återfå tillväxtkraften närkonjunkturen vänder. Den förbättring av trafiksystemetsom Dennispaketet innebär bör skapa goda förutsättningarockså för näringslivets fortsatta utveckling. Det äremellertid angeläget att fortsatta ansträngningar görs för attskapa en bättre regional balans mellan den norra och densödra regiondelen genom utbyggnad av forskning och högreutbildning på Södertörn.Det är till fördel för hela landets utveckling att deekonomiska möjligheterna som finns i storstadsregionernautnyttjas bättre än i dag.10. Regionalpolitisk forskningExpertgruppen för forskning om regional utveckling(ERU) skall även fortsättningsvis ha ansvaret för att initieraoch samordna forskning som bidrar till att förbättrakunskaperna om den regionala utvecklingen i Sverige.ERU har dragit upp ett program för tiden fram till 1996.Vi stödjer detta program. Vi ser inte heller skäl att, somregeringen gör, försöka klavbinda ERU att ta upp olikafrågeställningar inom detta program. Det är ERU:s sak attbedöma detta genom sin styrelse. Vi föreslår därför attriksdagen avslår dessa detaljregler för ERU:s forskning.Vi ser det också som angeläget att ERU får ett så samlatgrepp som möjligt för den regionala forskningen. ERU:sresurser är mycket knappa, varför ett resurstillskott ärvälkommet. Regeringen har prutat kraftigt på ERU:sanslagsframställan, men anser sig ändå kunna avisera medelför forskning inom området till . Vi menaratt ERU:s krav i första hand bör tillgodoses.11. Särskilda regionala åtgärder för nästa budgetårRegeringen föreslår att av AMSmedel för nästa budgetår som en engångsåtgärd överförs tilllänsstyrelserna för olika stödåtgärder riktade motnäringslivet.Det positiva med regeringens förslag är att regeringentycks ha insett behovet av en samverkan mellan stat ochnäringsliv för att utveckla näringslivet och att något måstegöras för att stödja företagens utveckling. Till leda har vinämligen hört från regeringen att marknaden vetbäst och att alla former av politiska styrningar och stöd ärav ondo. Det är intressant att notera att småföretagsstödsom av ideologiska skäl avvecklas inomNäringsdepartementets ansvarsområde i lätt maskeradform återkommer från , ivart fall tillfälligt.Det negativa med regeringens förslag är att det förresurser från norr till söder, att det är ogenomtänkt ochplanlöst samt att det skapar en enorm byråkrati och därmedhöga administrationskostnader. Det är symptomatiskt fördenna regering att lägga förslag utan att ens göra ett försökatt analysera vilka konsekvenser dessa får.Direkt upprörande är det att regeringen inte ensinväntar motionstidens utgång, än mindre riksdagensbehandling, innan man drar i gång kostsamma konferensermed länsstyrelserna för att planera hur man snabbt skallgöra av med pengarna. När det är valår sätts tydligen detredan valda parlamentet på undantag av regeringen minsta krav man kan ställa på en regionalpolitiskproposition är att den inte skall föra resurser från norr tillsöder. Tyvärr uppfyller inte regeringens förslag ens dettasjälvklara krav. Minskningen av anslaget till AMS innebäri den preliminära fördelningen t.ex. att förlorar278 , ochGävleborgs län . Totalt flyttas alltsåhundratals miljoner från till företagstäta områdeni . Det är en felaktig politik. Det är inte i förstahand som skall finansiera välbehövliga satsningari södra satsningar bör vidare vara av långsiktigkaraktär och stödens utformning skall så litet som möjligtstyra företagens utveckling. Administration och byråkratiskall minimeras.Regeringens förslag uppfyller inte alls dessa krav.Ambitionen tycks vara att sprätta iväg litet pengar till såmånga företag som möjligt. Teoretiskt sett kan juhundratusentals företag söka stöd för åtgärder i sin vanligaverksamhet.Vi menar att det bästa stödet för alla företag, små ochstora, är att öka efterfrågan i samhället och stimuleraföretagens investeringar. Det vill vi socialdemokrater uppnågenom vår ekonomiska politik och genom våra satsningarpå ett omfattande investeringsprogram.Vårt förslag att företagen får direktavskriva sinamaskininvesteringar utgör en viktig stimulans till företagen,där företagens behov styr och ingen byråkrati uppstår.Detta stöd utgår till alla företag som görmaskininvesteringar och innebär ett stöd till alla dessa påupp emot . Det har större betydelse för företagen änregeringens förslag om bidrag med högst vidinvestering. Inte många företag kommer att få detta stöd.Genomförandet av vårt investeringsprogram kommer attöka efterfrågan på även de mindre företagens varor ochtjänster. Inom arbetsmarknadspolitiken finns flerastödformer som är inriktade mot de mindre företagen. Mankan få stöd vid anställning, för utbildningsinsatser eller förspeciella projekt. Dessa satsningar kan göras utan att manbygger upp en ny byråkrati. Inom stödområden ochglesbygd kan särskilda stöd utges. Inom andra områdenökar länsstyrelsernas möjligheter till aktiva näringspolitiskainsatser. Sammantaget är därför våra förslag avsevärt bättreän regeringens.Riksdagen bör därför avslå förslaget om att överföra 800miljoner kronor från länsarbetsnämnderna tilllänsstyrelserna.12. AnslagsfrågorVåra tidigare förslag leder till nedanstående slutsatsernär det gäller anslagsfrågorna. Vi redovisar särskilt i vilkenutsträckning våra förslag skiljer sig från regeringens.Anslag C 1 Lokaliseringsbidrag m.m.Regeringen föreslår ett anslag om 300 miljoner kronorsom huvudsakligen utnyttjas av regeringen och förstöd till företag.Som vi redovisat tidigare anser vi att en fortsattdecentralisering av resurser skall ske. Vi anser därför att100 av anslaget skall överföras till C 2-anslaget och fördelas till de län som har att bevilja stödtill företag. Av resterande medel bör hanteramerparten av medlen.Vi noterar också att en stor reservation finns som inteianspråktagits av beslut. Vi föreslår att 400 miljoner kronorav detta beloppp avförs från kontot. Resterande medelberäknar vi väl räcka till de behov som finns. I stället skall400 påföras anslag C 12 Norrlandsfonden. Där gör medlen bättre nytta.Därmed behöver inte heller någon neddragning av AMSanslag ske, som regeringen föreslagit.Anslaget C 1 för nästa budgetår fastställs därmed till 200 miljonerkronor och en reservation om avförsfrån anslaget.Anslag C 2 Regionala utvecklingsinsatserRegeringen har anslagit förregionala utvecklingsinsatser. Som redovisats ovan vill viöka detta anslag med . Medlen fårdisponeras enligt de riktlinjer som vi föreslagit under avsnitt7. Den ökning som vi föreslår skall dock förbehållaslänsstyrelser som har att besluta om lokaliseringsstöd.Sammantaget föreslår vi således 1 430 miljoner kronortill regionala utvecklingsinsatser.C 6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärderSom redovisats tidigare anser vi att 100 miljoner kronorav anslaget skall förbehållas de tre nordligaste länen förlänsövergripande projekt. Av ej ianspråktagnareservationsmedel bör den övervägande delen också gå tilllänsövergripande projekt i de nordligaste länen.Vi vill också öka anslaget till ERU med 1,6 miljonerkronor. Vi minskar därför anslaget med detta belopp ochökar anslaget till ERU i motsvarande mån.Som vi redovisat tidigare bör glesbygdsmyndighetenspela en mer aktiv roll när det gäller kvinnligt företagandeframför allt på landsbygden. Detta kan ske genomunderstödjande av nätverk, projektverksamhet,informations- och utbildningsinsatser m.m. Myndighetenbör få för sådana insatser. Detta beloppkan lämpligen finansieras från detta anslag.Sammantaget blir alltså detta anslag 176,1 miljonerkronor.C 7 GlesbygdsmyndighetenUtöver regeringens förslag bör som redovisats skeen ökning av resurserna med . Anslagetbör därför fastställas till 23 miljoner kronor.C 8 ERUAnslaget bör fastställas till 8,1 miljoner kronor.C 12 NorrlandsfondenAnslaget bör fastställas till för attöka fondens egna kapital. Detta bör helt finansieras genomatt ej ianspråktagna reservationer under anslaget C 1 avförsmed motsvarande belopp. Tillsammans med tillgångar frånstiftelsen tillförs således Norrlandsfonden500 . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag iproposition 1993/94:140 godkänner vad i motionen anförtsom målen för regionalpolitiken,2. att med avslag på regeringens förslag omlandsbygdsstöd, stödberättigad verksamhet,lokaliseringsstöd, utvecklingsbidrag ochsysselsättningsbidrag godkänner vad i motionen anförts omriktlinjer för stöd till företag och bemyndigar regeringen attutfärda nödvändiga föreskrifter,3. att med avslag på regeringens förslagrörande handläggningsfrågor godkänner vad i motionenanförts om handläggning av stöd till företag och bemyndigarregeringen att utfärda nödvändiga föreskrifter,4. att med avslag på regeringens förslag omNorrlandsfondens finansiering godkänner att fonden tillförstillgångar om nominellt ca frånStiftelsen ,5. att avslår regeringens förslag om särskildaregionala åtgärder för utveckling och tillväxt budgetåret1994/95,6. att till Lokaliseringsbidrag m.m. /95 anvisar ett reservationsanslag på 100miljoner kronor mindre än vad regeringen har föreslagit,7. att till Regionala utvecklingsinsatser /95 anvisar ett reservationsanslag på 100miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit,8. att till Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m. för /95 anvisarett reservationsanslag på mindre än vadregeringen föreslagit,9. att till /95 anvisar ett ramanslag på 3 miljonerkronor utöver vad regeringen har föreslagit,10. att till Expertgruppen för forskning omregional utveckling (ERU) för /95 anvisarett ramanslag på utöver vad regeringenhar föreslagit,11. att till stiftelsen /95 anvisar ett anslag på 280 miljonerkronor utöver vad regeringen har föreslagit,12. att avslår regeringens förslag att undertionde huvudtitelns reservationsanslagArbetsmarknadspolitiska åtgärder för /95anvisa ett belopp som är lägre än vadsom föreslagits i proposition 1993/94:100 bilaga 11,13. att hos regeringen begär att en särskildutredning tillsätts för att analysera de regionalpolitiskakonsekvenserna av privatiseringar, avregleringar ochbolagiseringar och att inga ytterligare sådana förändringarvidtas innan dessa konsekvenser har utretts i enlighet medvad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ettinvesteringsprogram för att minska arbetslösheten,15. att under sjätte huvudtiteln anslaget A 2,Drift och underhåll av statliga vägar, för /95anvisar utöver vad regeringentidigare föreslagit,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om näringspolitikens inriktning föratt stödja den regionala utvecklingen,17. att hos regeringen begär förslag omindustriella strukturprogram i enlighet med vad som anförtsi motionen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett organ församordning och utveckling av turist- ochrekreationspolitiken,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av riskkapital,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökadeutbildningssatsningar,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade satsningar påkultur,22. att godkänner vad i motionen anförts omlänsövergripande projekt och resurser för dessa i de trenordligaste länen,23. att godkänner vad i motionen anförts omNorrlandsfondens verksamhet och ger regeringenbemyndigande att uppta förhandlingar om ändring avstadgarna i enlighet med detta,24. att godkänner vad i motionen anförts omstöd för kvinnligt företagande,25. att godkänner de riktlinjer förlandsbygdsutveckling som redovisats i motionen,26. att godkänner vad i motionen anförts omstorstädernas betydelse för den nationella utvecklingen,27. att avslår de detaljerade riktlinjer förERU:s verksamhet som regeringen föreslagit,28. att beslutar avföra frånreserverade men ej ianspråktagna medel på anslaget C1 Lokaliseringsbidrag m.m.,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturens roll i länsstyrelsernasregionalpolitiska planering.