ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02L308 · 1994-01-25 00:00:00 — På åtskilliga goda grunder har, t.ex. avinsolvensutredningen, föreslagits att den nuvarandeförmånsrätten för skattefordringar slopas. Jag utgår från attså blir fallet och att -- i aktiebolag -- det personligaställföreträdaransvaret liksom straffhotet också tas bort.Bland de skäl som åberopas för slopandet är det enligt minmening anledning att särskilt uppmärksamma två grunder.Den ena är önskemålet att stärka leverantörernas ställning.Härigenom kan man undvika följdkonkurser med deförluster för bl.a. statens skattekrav som konkurser iåtskilliga fall innebär. Den andra grunden är attkronofogdemyndigheten kan följa alla förfallnaskatteskulder och alla begärda utmätningar ochhandräckningar. Staten, genom kronofogden, är därför denborgenär som har bäst inblick i en gäldenärsbetalningsförmåga. På en borgenär med sådan insikt måstegivetvis falla ansvaret att ingripa på ett tidigt stadium vidbetalningssvårigheter.Båda nu återgivna grunder talar för att skattefordringari förmånsrättshänseende inte bara bör jämställas medoprioriterade fordringar utan bör få sämre rätt änoprioriterade fordringar, t.ex. leverantörsfordringar.Incitamentet för kronofogdemyndigheten att aktivt ingripamed indrivningsåtgärder ökar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avförmånsrättslagen (1970:979) i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GH02L309 · 1994-01-25 00:00:00 — förslag syftar till att ökamöjligheterna till rekonstruktioner av verksamheter somkommit i ekonomiska svårigheter och att minska antaletkonkurser. Detta för med sig att i de fall konkurs ändå blirnödvändig tyngdpunkten kommer att ligga på att tillgodoseborgenärernas intressen i högre grad än vad fallet är idag.Gällande rätt ålägger konkursförvaltare att ta andra hänsynbl.a. till intresset av att ekonomisk brottslighet beivras.Denna aspekt torde få mindre betydelse försjälva konkursförfarandet, även i de fall när anledningen tillatt rekonstruktion inte befunnits lämplig varit justmisstankar om ekonomisk brottslighet. Konkursförfarandetbör följaktligen anpassas till dess huvudfunktion, nämligenatt tillgodose borgenärerna. Det kan starkt betvivlas attnuvarande ordning med en till kronofogdemyndighetenknuten tillsynsmyndighet är ägnad att främja dessa krav.Enligt min mening bör konkursförvaltningen, när det ärfråga om aktiebolags konkurs, principiellt ordnas på ett sättsom motsvarar aktiebolagslagens uppbyggnad med denskillnaden att borgenärerna övertar aktieägarnasbefogenheter.Konkursdomstolen utser interimsförvaltare, menborgenärerna väljer slutligen förvaltare. Detta sker vid ettförsta borgenärssammanträde under ledning avkonkursdomaren, på vilken det ankommer att pröva attförvaltaren uppfyller lagens krav. En inskränkning i denenskilde borgenärens inflytande bör kunna övervägas, t.ex.såsom i aktiebolagslagen där ingen får rösta för mer än enfemtedel av de vid stämman företrädda aktierna. Dessasammanträden motsvarar bolagsstämmor i aktiebolag.Organisationen bör så långt möjligt följa aktiebolagslagen.Borgenärssammanträden skall kunna hållas underförfarandets gång. Vid dessa tjänstgör förvaltaren somordförande.Protokoll från borgenärssammanträdena bör jämteförvaltarens redovisningar tillställas PRV på samma sättsom gäller för i drift varande aktiebolag. PRV kan övertakonkursdomstolens skyldigheter att granskahalvårsredovisningen.För att säkerställa att erfarenheterna frånkonkursförvaltning används till att förbättra kvaliteten påförvaltningen bör materialet underkastas en kvalificeradanalys från bl.a. ekonomisk och juridisk synpunkt.Uppgiften kan exempelvis läggas på finansinspektionen.Denna bör liksom PRV erhålla protokollen överborgenärssammanträdena. Analysen bör göras tillgängligför . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändringar ikonkurslagen (1987:672) beträffande förvaltning och tillsyni enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02L310 · 1994-01-25 00:00:00 — Från många håll har föreslagits att den nuvarandeförmånsrätten för skattefordringar skall slopas. Jag delarden uppfattningen och har i en härmed väcktmotion föreslagit att skattefordringar skall efterställasoprioriterade fordringar.Oavsett hur denna motion behandlas bör redanslopandet av förmånsrätten för skattefordringar föra medsig att kassa- och banktillgodohavanden omfattas avföretagshypotek. I rättspraxis finns exempel på attnuvarande ordning fört med sig gränsdragningsproblem.Eftersom det var hänsyn till förmånsrätten förskattefordringar som föranledde undantaget i gällande rättfrån principen att företagshypotek skall gälla i allgäldenärens egendom, är tiden nu mogen att slopaundantaget för kassa- och banktillgodohavanden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i samband med att skattefordringarnasförmånsställning upphävs beslutar om ändring i lagen(1984:649) om företagshypotek i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GH02L311 · 1994-01-25 00:00:00 — var kreditläget på den svenska marknadensynnerligen ansträngt. Detta gjorde att bankerna i mångafall rekommenderade sina företagskunder att ta utlandslån.Många mindre företag följde detta, vilket sedermerainneburit valutaförluster genom den svenska kronans fall.Enligt gällande regler från Bokföringsnämnden skallföretagen i sådana fall ta fram devalveringsförlusten påutlandslånen. Det innebär att många småföretag undervåren 1994 i samband med bokslutet måstediskontera valutaförluster som ännu inte inträffat eftersomlånen ligger kvar. Förhoppningen för dessa låntagare ärsjälvfallet att det sker en förstärkning av den svenskakronan i förhållande till andra valutor, vilket de factokommer att minska devalveringsförlusten när lånen senareskall betalas.Det är inte rimligt att många småföretag skall behövaförsättas i likvidation på grund av ej ännu realiseradeförluster och ett regelverk som ej anpassats till situationerav denna art.Regeringen bör se över vilka åtgärder som bör vidtagasför att småföretag inte ska behöva försättas i likvidationp g a ej realiserade kursförluster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om erforderliga åtgärder så attsmåföretag inte skall behöva försättas i likvidation på grundav ej realiserade kursförluster.
mot · GH02L312 · 1994-01-25 00:00:00 — Aktiebolagslagen innehåller åtskilliga regler som syftartill att skydda borgenärerna. Deras rätt är inte i fara så längetillgångarna överstiger skulderna och alltså vid enlikvidation kommer att ge åtminstone någon utdelning tillaktieägarna. När utvecklingen i företaget är sådan attaktiekapitalet börjar naggas i kanten finns föreskrifter omskyldighet för styrelsen att upprätta s.k.kontrollbalansräkning. Visar den att mer än halvaaktiekapitalet är förbrukat skall styrelsen till extrabolagsstämma hänskjuta frågan om bolagets framtid.Bolagsstämman har på sig att avgöraom bolaget skall gå i likvidation eller ej. Det är givet attunder läget kan försämras. Erfarenheten visar attdet kan gå fort.Åttamånaderstiden bör jämföras med tidsfristerna föråtervinning i konkurs. Dessa är i regel ochinnebär att för borgenärerna ogynnsamma affärer somgjorts före konkursen skall gå åter. Detär enligt min mening tydligt att vad som enligtaktiebolagslagen är en kritisk period bör vara det också ikonkurslagen.Jag föreslår därför att den s.k. fristdagen i konkurslagenskall vara den dag styrelsen finner att kontrollbalansräkningutvisar att aktiekapitalet är till mer än hälften förbrukat.Förslaget för med sig att styrelsen skall vara skyldig att tillPatent- och anmäla attkontrollbalansräkning upprättats. Annars blir tredje mansställning i återvinningshänseende alltför prekär.Försummelse att fullgöra denna skyldighet liksomförsummelse att upprätta kontrollbalansräkning börmedföra personligt betalningsansvar förstyrelseledamöterna inte bara, som fallet är , för nyaförpliktelser utan också för den skada borgenärernaåsamkas genom att fristdagen senareläggs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avkonkurslagen (1987:672) och av aktiebolagslagen(1975:1385) i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02L314 · 1994-01-25 00:00:00 — I en tidigare motion, 1992/93:A4, har Ny Demokratipekat på betydelsen av att avveckla lönegarantifonden.Trots att den tidigare motionen inte bifölls i utskottet,finner vi att ämnet fortfarande har samma aktualitet. Viåterupprepar med anledning av detta vårt tidigare förslag.Det är oansvarigt att låta lönegarantin fortsätta. Vi äralla medvetna om att den inte fyller sitt syfte. Mångasignaler om missbruk och snedvridnakonkurrensförhållanden har konstaterats.Ny Demokrati anser att lönegarantin inte uppnår sittsyfte och bör avvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avveckla lönegarantin i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att beslutar att utbetalningarna underavvecklingstiden begränsas till gällandearbetslöshetsersättningar.
mot · GH02L315 · 1994-01-25 00:00:00 — Alternativ till företags konkurs har föreslagit en lag omföretagsrekonstruktion (SOU 1992:113). Enföretagsrekonstruktion enligt förslaget medför långtgåenderättsverkningar för gäldenär och borgenärer. En nackdelmed ett rekonstruktionsförfarande är att det kan komma attinledas alltför sent i processen, från blomstrande företag tillohjälpligt obeståndsläge.Företagsrekonstruktionen enligt förslaget kan förstkomma ifråga i slutfasen av processen, när obestånd redanhar inträtt eller är på god väg att inträda. Enligt uppgiftersom vi inhämtat i inkassobranschen kanutvecklingsprocessen mot obeståndsläge ta 3--6 månader.Syftet med insolvensutredningens förslag är att det skallfungera som ett alternativ till konkurs.Vi menar att åtgärder måste kunna sättas in på ettbetydligt tidigare stadium, dvs i början av processen, i syfteatt förebygga en insolvensutveckling som drabbarborgenärerna.Ett medel skulle kunna vara vad vi här kallar förskuldredovisningsmöte. Skuldredovisningsmöte böruppfattas som en rättighet för gäldenären. Även enborgenär skulle kunna begära skuldredovisningsmöte omen fordran har gått till betalningsföreläggande. Det kanmånga gånger finnas grundad anledning anta att man somborgenär inte är ensam.Syftet med skuldredovisningsmötet skulle vara att man igod tid får en överblick över företagets ställning och dessmöjligheter att leva vidare.Skuldredovisningsmöte bör handläggas av tingsrätten.Till mötet kallas gäldenär och samtliga borgenärer.Gäldenären lämnar redovisning över sina skulder ochtillgångar.Tingsrätten får om parterna begär det försöka finna enlösning som parterna kan acceptera gällande företaget.Gäldenären bör ha rätt att avlägga en redovisningsed ochintyga att de uppgifter han lämnat om fordringar ochskulder är sanna och riktiga och att han inte utelämnatnågot väsentligt. Edgången sker vid straffansvar.Förfarandet bör i princip vara frivilligt och inte varaförknippat med några särskilda rättsverkningar för gäldenäroch borgenärer. Frågan om den närmare utformningen fårutredas.Från gäldenärens sida kan man seskuldredovisningsmötet som en rättighet, att få gå tilldomstolen för hjälp. Tingsrätten torde genom sin auktoritetha goda möjligheter att medverka till frivilligaöverenskommelser mellan parterna.Tingsrättens medverkan syftar till att förhindra framtidakostnader och andra negativa effekter. För staten kan detbli en besparing.Till en början bör skuldredovisningsmöten endast avseföretagare och inte privatpersoner. Skuldredovisningsmöteskall ses som ett alternativ till andra åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skuldredovisningsmöte.
mot · GH02L316 · 1994-01-25 00:00:00 — Det finns ett stort behov av att förändra regelsystemetvid konkurser. gick över 14.500 aktiebolag med61.000 anställda i konkurs. I konkursernas spår följer enomfattande kapitalförstöring och en mängd mänskligtlidande med åtföljande arbetslöshet. Inte bara detdrabbade företaget utan även många borgenärer, främstleverantörer, kommer i ekonomiska svårigheter, som i sintur ger upphov till följdkonkurser.Detta orsakas av att leverantörerna ochunderentreprenörerna oftast är oprioriteradefordringsägare och inte får någon ersättning sedan staten,bankerna och andra prioriterade borgenärer har fått sitt.Konkursstatistik visar att leverantörerna i genomsnitt barafår ut av sina konkursfordringar.Konkursförvaltarens rollDet är mycket angeläget att uppmärksammakonkursförvaltarens roll i konkurser. Administrationen vidkonkurser har blivit omfattande och mycket lönsam för deutvalda advokaterna. Vi anser att institutet medkonkursförvaltare skall förändras. Förordnandet avkonkursförvaltare är ett omodernt regelsystem.Erfarenheterna med omfattande nedläggningar av företaggör att vi vill att konkursförvaltaren utbyts mot enföretagsekonom. Ekonomens huvuduppgift skall vara att setill totalekonomiska konsekvenser på . skall förvaltare utses genom frikonkurrens vid ett anbudsförfarande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra förordnandet avkonkursförvaltare för att uppnå fri konkurrens.
mot · GH02L319 · 1994-01-25 00:00:00 — Det finns ca 570 000 företag i . Företag med färreän 200 anställda svarar för 2/3 av sysselsättningen inom denprivata sektorn. Det är inom denna grupp som ekonomiskttillväxt ska åstadkommas. För att skapa tillväxtmöjligheteri småföretagen så måste man ha rättvisa förutsättningar attkonkurrera, inte minst mellan företag i samma bransch.Särskilt vid konkurser uppstår ett antalkonkurrenssnedvridande situationer som måste rättas till.Den prioriteringsordning som gäller med skatter ochbanklån före leverantörsskulder försätter mångasmåföretag i knipa.Under 1992 försattes 21 200 företag i konkurs. råkar ut för stora kundförluster och mångastabila företag har tvingats till konkurs just p g a att kundergått i konkurs. Det tydligaste exemplet är byggherren somanlitar ett byggföretag som tar på sig totalentreprenad ochsom i sin tur anlitar företag som underentreprenörer ochunderleverantörer. När byggföretaget går i konkurs drar detmed sig såväl underentreprenörer som leverantörer.En annan prioriteringsordning än den som gällermåste förordas där leverantörsskulder kommer före skatter.Mervärdeskatt på delbetalningarEn entreprenör i byggbranschen får oftast delbetalningarpå en entreprenad eftersom arbetena sträcker sig över enlång tid. Dessa delbetalningar är inte momsbelagda om detinte angivits i avtalet mellan beställare och entreprenör.Konsekvensen kan bli att entreprenörer som fakturerardelbetalningar till en beställare som går i konkurs förlorarbåde resten av entreprenaden och också mervärdeskattenpå intjänta belopp. Detta eftersom entreprenören vid ensådan situation måste redovisa moms på erhållen a conto-likvid. Därför bör alla delbetalningar vara momsbelagdaenligt lag.Lönegaranti i konkursföretagNär ett företag har gått i konkurs så skyddas de anställdagenom att de får uppbära lönegaranti. Denna ersättning ärtill för att de anställda inte helt plötsligt ska stå utaninkomst. När konkurs är ett faktum måste de anställdaanmäla sig som arbetslösa och ställa sig tillarbetsmarknadens förfogande. Lönegarantitiden måsteanvändas till att söka nya arbeten.Så fort de anställda får nytt jobb, oavsett om det äranställning i ett rekonstruerat konkursföretag eller helt nyttmåste lönegarantin upphöra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioriteringsordning vidkonkurs,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om a conto-betalningar videntreprenader,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anställdas rätt till lönegaranti.
mot · GH02L401 · 1994-01-25 00:00:00 — Varje svensk som skall gifta sig måste underkasta sighindersprövning av folkbokföringen. En tung ochbesvärande apparat som kostar pengar och dessutom ärfullständigt onödig.Myndigheten skall undersöka om de blivande makarnauppnått lagstadgad ålder, inte är för nära släkt och interedan är gifta med någon annan. I de flesta länder därfolkbokföringen inte är så utbyggd som i och ingenmyndighet är i stånd att granska behörigheten bortfallerhindersprövningen helt. Man litar på folk och låter dem vidvigseln skriva en försäkran att inga lagliga hinder föreligger.I har vi en stor stab av folkbokförare som måsteundersöka varje brudpar. För den osannolika händelse attett par skulle gifta sig olagligt måste allasvenska granskas.Lagen borde ändras, så att hindersprövande helt slopasoch ersätts med att vigselförrättaren förses med blanketterför försäkran att inga lagliga i blanketten uppräknadehinder föreligger, vilket då brudparet får skriva på. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopandet av hindersprövningen.
mot · GH02L402 · 1994-01-25 00:00:00 — förändrades arvsreglerna till förmånför den kvarlevande maken.Debatten som låg bakom beslutet torde ha sin grund ifyrtiotalistgenerationens starka önskan att inte lämnanågonting ifrån sig, om detta kan undvikas.I dagens opinion kan två huvudtrender noteras. Deborgerliga partierna vill öka vaktslåendet kring familjensom den centrala gemenskapen. De socialistiska partiernahar gjort arbetsplatsen till den centrala gemenskapen istället för familjen. Det är här formerna för konfliktlösningoch gemenskap utvecklas. Det har gjorts betydligt lättareatt bli av med en make än en arbetstagare. Ännu har dockinga förslag om att arbetskamraterna skall bli arvtagarehunnit framkomma. Hälften av alla äktenskap och än flerav samboförhållandena upplöses . Det kan då intevara rimligt att familjetillgångarna i första hand tillfaller eni flertalet fall tillfällig partner. Familjens tillgångar bör somtidigare i först hand följa familjebanden. Det är därförrimligt att barnen får den primära arvsrätten, och att högsthälften av tillgångarna kan testamenteras till andramottagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barns arvsrätt.
mot · GH02L403 · 1994-01-25 00:00:00 — har i sitt betänkande''Partnerskap'' (SOU 1993:98) föreslagit att homosexuellapar bör få samma rättigheter som heterosexuella par.Det heter bland annat att den homosexuella kärlekenskall vara likvärdig med den heterosexuella och att det inteankommer på samhället att ha synpunkter på människansval av samlevnadsform. Samhället bör i stället underlättaför människor att leva efter sina egna önskemål underförutsättning att det inte skadar andra.Partnerskap innebär att två personer av samma kön kaningå partnerskap med varandra genom ett förfarande som iprincip motsvarar förfarandet vid borgerlig vigsel.Rättsverkningarna av partnerskap blir desamma som föräktenskap med undantag för adoption och förordnande somgemensam vårdnadshavare för ett barn. Undantag görsockså för konstgjord befruktning (ganska självfallet när detgäller män -- vår anmärkning).Villkoret för partnerskap är att det måste finnasanknytning till . Minst en av de blivandekontrahenterna måste vara svensk medborgare medhemvist i eller utländska medborgare som bott iSverige i minst två år.De som ingår partnerskap omfattas alltså av sammasocial-, skatte- och associationsrättsliga lagstiftning sommakar. De får också inbördes arvsrätt och underhållspliktmot varandra. (Beträffande adoption vill utredningen attdenna fråga ytterligare utreds. )Vi instämmer helt i reservanternas (m, c, kds och nyd)avståndstagande från en ny äktenskapsliknande lag förhomosexuella. Reservanterna anser att majoriteten ensidigtkoncentrerat sig på de homosexuellas situation och vill i stället vidgar hushållsgemenskapen till att omfattasyskon och andra som lever tillsammans och är beroende avvarandra utan att för den skull vara homosexuella. Man börhär utreda förbättringar som stärker tryggheten för dessamänniskor speciellt vid oförutsedda händelser somexempelvis dödsfall.Vi tycker att det är speciellt befängt att över huvudifrågasätta möjligheten till adoption. Inledningsvis taladesdet i utredningen om att samhället bör underlätta förmänniskor att leva i enlighet med sina egna önskemål, alltunder förutsättning att detta inte skadar andra.Vi är av den bestämda uppfattningen att barn somadopterats av två homosexuella män löper en påtaglig riskatt komma till psykisk skada. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om registrerat partnerskap.
mot · GH02L404 · 1994-01-25 00:00:00 — Återgång av gåva enligt innehåller regler om hur en efterlevandemake får förfoga över ett arv efter den först avlidne.När den efterlevande maken sedan dör, har den förstavlidne makens barn, föräldrar syskon eller syskonbarn iregel rätt till hälften av den efterlevande makens egendom.Den efterlevande maken kan minska kvarlåtenskapensvärde, så att föga återstår att ärva för den först avlidnesarvingar.Har den efterlevande maken genom gåva eller annandärmed jämförlig handling, utan tillbörlig hänsyn till denförst avlidnes arvingar, orsakat väsentlig minskning av sinegendom, skall av den lott, som vid den efterlevandemakens död tillkommer hans arvingar, vederlag utgå tillarvingarna efter den först avlidne.Om den som mottagit gåvan insett eller bort inse, attgåvan skulle missgynna den först avlidnes arvingar, skalldessa kompenseras med gåvan eller motsvarande värde.En förutsättning för detta är emellertid, att talan omåtergång av gåva måste väckas senast efter det attgåvan mottagits.En begäran om återgång av en gåva kan emellertid inteske under givarens livstid eftersom det då ännu inte går attkonstatera, att kompensation eller vederlag inte kan utgå.En bodelning som skulle klarlägga detta, går inte att göraunder givarens livstid.Konsekvensen av detta är att återgång av en gåva intekan ske om den efterlevande lever efter denförst avlidne.Detta kan på ett otillbörligt sätt missgynna den förstavlidnes arvingar. Femårsgränsen är vald med hänsyn tillolika parters motstående intressen, men det bör ändåövervägas, om inte preskriptionstiden bör förlängas.Enligt uppgift förbereds inom enöversyn av vissa frågor, som regleras i . Dennaöversyn bör enligt min mening omfatta även reglerna förden arvsrätt, som tillkommer den först avlidne makensarvingar i boet efter den sist avlidne maken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna för arvsrättnär det gäller återgång av gåva som missgynnar den förstavlidne makens arvingar.