mot · GH02Jo635 · 1994-01-25 00:00:00 — har fastslagit principen om alla arters rätt attfortleva i vårt land (prop 1990/91:90). har ocksåi samband med beslutet om den i kraft träddaskogsvårdslagen (prop 1992/93:226) fastslagit att miljömåletskall jämställas med produktionsmålet i skogen. I dennaproposition och i prop 1993/94:30 ''Strategi för biologiskmångfald'' anges om arealmålet för reservatavsättningarna''att ett mål på skyddad mark inom skogsekosystemennedanför skogsodlingsgränsen inte är uteslutet''.En viktig del av miljömålet i skogen är att bevarasällsynta och hotade arter, som är beroende av en miljö somliknar den i vilken de en gång genom evolutionenutformades, urskogen. De flesta av dessa arter är beroendeav grova och gamla träd. Sådana fanns både i de delar avurskogen som brann och i de delar som skonades,brandrefugierna. De arter som är beroende avbrandrefugier har dessutom krav på skugga eller mörker,hög och jämn luftfuktighet, små och långsammatemperaturväxlingar, ständigt skyddande mosstäcke ochständigt tillgång till grov död ved.Riksdagen har fastslagit att artbevarandemålet skalluppfyllas dels genom hänsynstagande på den brukadearealen, dels genom reservatbildning. Proportionernamellan dessa bägge metoder skall fastställas, när man vetmer om resultatet av de hänsynsregler, som tillämpas.Naturvårdsverket har emellertid angivit att av denproduktiva skogen måste vara i reservat för attartbevarandemålet skall kunna uppnås, även om hänsynenpå den brukade arealen är stor. Om hänsynen visar sig varamindre, behöver en större andel skyddas i reservat.I skog, som brukas för virkesproduktion, är det svårteller omöjligt att åstadkomma alla de ovan nämndamiljöfaktorer, som krävs för överlevnad av framför allt deuttorkningskänsliga organismerna. För att bibehålla ettfuktigt och ljusfattigt lokalklimat fordras att skogsarealer pååtminstone några tiotal hektar undantas från avverkning. Såstora undantag kan man inte vänta sig ens i de mesthänsynsfulla brukningsformer. För att tillgodose dessaorganismers behov fordras avsättning av naturreservat.De goda ambitioner som Stora skog AB visar iGrangärde och i omfattarreservatbildning på av arealen och kvarlämnande avvirket i kantzoner och korridorer samt överhållning(senareläggning av avverkning) på ytterligare bortåt 10 %av arealen. Reservatandelen är alltså låg. Dessaforskningsprojekt kommer att ge ytterligare kunskap omvilka arter man kan klara genom utvidgad hänsyn. Redannu kan dock sägas, att vitryggig hackspett, ringlav,långskägg och blackticka är beroende av reservat.Grangärde- och Särnaprojekten omfattar endast ca . Det tar innan de får efterföljare på allbolagsmark. Bolagsmarken omfattar av densvenska skogen. Privatskogsbruket, som omfattar ,ligger långt efter Stora och Domän i utformningen ochgenomförandet av sin naturvårdsstrategi. Skogar medextremt höga naturvärden står inför akuta hot omavverkning.Det är alltså nödvändigt att i större utsträckning satsa påreservatbildning. har redan nu långakölistor med angelägna objekt med mycket storanaturvärden, som väntar på inköp eller intrångsersättning.Dessa listor blir ändå längre om eget målskall uppfyllas, av skogen i reservat , ett målsom regeringen i princip ansluter sig till. Det målet kan inteuppnås om inte dagens anslag på per årkan höjas rejält. Regeringen måste därför väsentligt höjasin ambitionsnivå inför /96 och riksdagenbör uttala att ambitionen skall vara att säkerställa5 % av arealen . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att anslaget förinvesteringar inom miljöområdet höjs inför budgetåret1995/96,2. att fastställer målet om säkerställande av av den produktiva skogen i reservat .