ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02L4 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:14 Ny fastighetsmäklarlag I propositionen föreslås ett slopande av denundantagsbestämmelse som finns vid upplåtelse avbostadsrätt. I nuvarande mäklarlag 2 § andra stycket sägs attlagen inte skall tillämpas på den som enbart förmedlarbostadsrätter som upplåts av en bostadsrättsföreningansluten till en riksorganisation eller till en regionalorganisation för bostadsrättsföreningar.Förslaget om att slopa denna undantagsbestämmelse ärenligt vår mening illa underbyggt och skälen är ytterst vaga.Frågan har inte utretts i den departementspromemoria somligger till grund för lagförslaget. Det har således interemissbehandlats. Ingen remissinstans har helleraktualiserat ett slopande av undantagsbestämmelsen.Om undantaget tas bort torde förmedling avbostadsrättsupplåtelser som bedrivs yrkesmässigt avpersoner anställda inom , och falla under mäklarlagens bestämmelser.Det är vanligt att det inom de nu aktuella organisationernabildas bostadsrättsföreningar i vilka tjänstemän ochförtroendevalda till en början utgör styrelse ochfirmatecknare till dess bostadsrätterna är upplåtna tillbostadsrättshavare. Om en person anställd inom enorganisation är såväl förmedlare av en bostadsrätt somfirmatecknare i den bostadsrättsförening i vilkenupplåtelsen sker är inte mäklarlagen tillämplig. Om handäremot enbart är anställd och förmedlar lägenheter träffashan av mäklarlagens bestämmelser. För en köpare av ennyproducerad bostadsrätt skapar förslaget ökad osäkerhetsamtidigt som förmedlingskostnaderna för säljare ochköpare torde bli högre.Enligt propositionen uppstår vissagränsdragningsproblem och det är inte möjligt att avgöra ivilken utsträckning personal inom HSB, ochSBC kan komma att omfattas av bestämmelserna. Enligtförslaget bör det ankomma på den nyinrättadeFastighetsmäklarnämnden att ta ställning i denna fråga.Även frågan om mäklarlagens bestämmelser skall blitillämpliga på förhandsavtal enligt 5 kap bostadsrättslagenhar överlämnats till nämnda nämnd att ta ställning till.Enligt vår mening skulle ett slopande avundantagsbestämmelsen innebära en lagstiftningsåtgärdsom hastats fram på ett ofullständigt underlag. Någonnärmare utredning och analys av frågan har inte skett. Närdet i propositionen dessutom konstateras att det finnsgränsdragningsproblem som inte har lösts bör förslaget idenna del inte genomföras. Att överlämna en olöstlagstiftningsfråga till en nyinrättad nämnd kan inte ansesgodtagbart. Såväl frågan om konsekvenserna med ettslopande av undantagsbestämmelsen som frågan omförhandsavtalens rättsliga karaktär i förhållande tillmäklarlagens utformning bör utredas närmare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget att slopaundantagsbestämmelsen i 2 § andra stycket mäklarlagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utredningar i dennaoch angränsande frågor.
mot · GI02L7 · 1994-10-25 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:30 Återkallelse av vissa propositioner Regeringen har genom rubricerade skrivelse återkallatbl.a. proposition 1994/95:16 Den framtidakonsumentpolitiken.De förslag som har framförts i propositionen är enligtvår mening angelägna. bör därför föreläggasförslagen för beslut. Med hänvisning till motivtext och lagförslag i återkalladproposition 1994/95:16 hemställsatt godkänner propositionens förslag omkonsumentpolitikens mål och inriktning (avsnitt 5).
mot · GI02N1 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:18 Finansiering av myndighetstillsynen för den avreglerade elmarknaden m.m. I propositionen lägger den numera avgångna regeringenfram förslag till avgift (nätavgift) för finansiering avNärings- och teknikutvecklingsverkets verksamhet somnätmyndighet.Förslagen i propositionen är helt avhängiga av riksdagensbeslut med anledning av näringsutskottets betänkande1993/94:NU22, Handel med el i konkurrens.I en reservation fogad till nämnda betänkande yrkade dendåvarande socialdemokratiska minoriteten avslag påproposition 1993/94:162 Handel med el i konkurrens. Ireservationen sades bl a:Enligt utskottets uppfattning måste frågan omelmarknadens avreglering vägas in i ett större energi-, miljö-och näringspolitiskt perspektiv. Det är särskilt allvarligt attdet i propositionen inte med ett ord nämns hur de nyareglerna påverkar möjligheterna till energiomställning.I nämnda reservation sägs dessutom:Enligt utskottets mening bör ikraftträdandet avelmarknadsreformen uppskjutas för att utrymme skall skapasför att låta den förordade analysera konsekvenserna av deföreslagna nya reglerna för elmarknaden. Därigenom gesäven kommunerna rimlig tid för det erforderligaförändringsarbetet.Den nämnda kommissionen har sedermera tillsatts, menhar ännu ej kunnat göra begärda analyser. Därför förutsätterjag att det ej kommer att bli aktuellt med en avreglering /1995. Det finns enligt min mening skäl attanta, att en total omprövning av beslut i dengrundläggande frågan kommer att göras. Även av detta skälfinns det anledning att ej fatta något beslut med anledning avproposition 1994/95:18. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:18 Finansiering avmyndighetstillsynen för den avreglerade elmarknaden m.m.
mot · GI02Sf1 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:8 Lag om socialförsäkringsregister har diskussionen ombidragsfusket i socialförsäkringssystemen blivit alltmerintensiv. Det har t.ex. uppdagats att personer som intelängre bor i riket uppbär såväl förtidspensioner sombarnbidrag och andra förmåner. Självfallet är detta ytterstallvarligt, och den borgerliga regeringen gav också berördamyndigheter rätten att samköra register för att upptäckaoch i förlängningen beivra ett fusk som kan kosta ossskattebetalare miljarder kronor varje år.Man kan självfallet betrakta samkörning av olika statligaregister ur flera olika aspekter, där integritetsaspekten är enav de viktigaste. kan det inte vara rimligt att denaspekten skall förhindra att rena bedrägerier blir möjliga.Men utgångspunkten måste dock vara attsocialförsäkringssystemen inte får vara konstruerade på ettsätt som underlättar fusk och överutnyttjande.För närvarande arbetar en statlig utredning med att seöver sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. En av de viktigareuppgifterna bör vara att se över på vilket sätt de framtidasocialförsäkringarna kan konstrueras för att i möjligastemån undvika missbruk och öka den enskildes eget ansvar.Det kan t.ex. handla om ett större mått av självrisk ellerstarkare koppling mellan inbetalda och utbetaldaförmåner.Riksförsäkringsverket bör få i uppdrag att utforma eninformation som innebär att den som söker ensocialförsäkringsförmån upplyses om att de uppgifter hanlämnar kan komma att samköras gentemot andra statligaregister. Därigenom ger den sökande tillstånd tillsamkörning. En sådan regel bör enligt vår uppfattninginföras i den av regeringen föreslagna lagen omsocialförsäkringsregister.I samband med att lagen om sjukförsäkringsregisterbehandlades väcktes en motion av bl.a. ChristelAnderberg (m) (1992/93:Sf32). I motionen föreslogs att deti sjukförsäkringsregisterlagens 21 § skulle införas ett tilläggsom klargör vem det är som för ett register. Bakgrunden tillförslaget var som just föreslagit ensådan ordning. Förslaget avslogs av . När nu lagom socialförsäkringsregister skall införas visar det sig attdenna lags 21 § har en likadan lydelse som lagen omsjukförsäkringsregister. Det vill säga uppgift om vem somför socialförsäkringsregistret förekommer inte. Något skältill varför regeringen inte anser att 21 § bör kompletterasmed denna uppgift finns inte. Vi anser dock att det är ensjälvklarhet att lagförslagets 21 § kompletteras med ensådan uppgift.Det torde ankomma på vederbörande utskott attutforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till Sjuk- ocharbetsskadeförsäkringsutredningen för att undvika systemsom underlättar fusk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upplysning om samkörning avuppgifter som ges i samband med ansökan om förmåner isocialförsäkringssystemet,3. att beslutar införa uppgift om vem som ärregisteransvarig i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GI02Sf3 · 1994-10-25 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:30 Återkallelse av vissa propositioner Regeringen har genom rubricerade skrivelse återkallatbl.a. proposition 1994/95:21 Uppehållstillstånd efter inresa.De förslag som har framförts i propositionen är enligtvår mening angelägna. bör därför föreläggasförslagen för beslut. Med hänvisning till motivtext och lagförslag i återkalladproposition 1994/95:21 hemställs1. att antar propositionens förslag till lag omändring i utlänningslagen (1989:529),2. att antar propositionens förslag till lag omändring i rättshjälpslagen (1972:429).
mot · GI02Sk1 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:11 Differentierad skatt på blyfri bensin välkomnar förslaget om miljöklasser förbensin. Det hade varit önskvärt att nu också införaytterligare en klass men vi instämmer i bedömningen skall avvakta aviserade underlagoch beredning i detta avseende.Vi accepterar dock inte att skillnaden mellan miljöklass2 och 3 endast är per liter. Skälet till att det bara skallvara sägs i propositionen vara att det motsvararproduktionskostnaden. Det kan diskuteras vad skillnaden iproduktionskostnad är men vi vill också ta hänsyn till värdetav miljöförbättringen som användningen av miljövänligarebensin innebär.Det innebär att regeringen bör återkomma med förslagom en större skillnad, 10 till skillnad torde vararimlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attskillnaden mellan miljöklass 2 och 3 bör vara större -- 10 till15 öre per liter bensin.
mot · GI02Sk2 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:11 Differentierad skatt på blyfri bensin Vägtrafiken bidrar i betydande omfattning till de totalautsläppen av luftföroreningar vilka bidrar tillväxthuseffekten, försurning, korrosion och påverkan påmänniskors hälsa. Vägtrafiken måste betala sinasamhällsekonomiska kostnader i enlighet med 1988 årstrafikpolitiska beslut.Användningen av fossila bränslen måste kraftigtbegränsas. Fossilbränsleanvändningen måste minskas med85 % på 25 år.Substitutionsprincipen i lagen (1985:426) om kemiskaprodukter föreskriver att sådana kemiska produkter skaundvikas som kan ersättas med mindre farliga produkter.De mer miljöbelastande bensinklasserna blir därmedöverflödiga.Miljöklassning med därtill hörande differentiering avskatten på blyfri bensin kan få stor betydelse för att minskatrafikens negativa påverkan på miljön. De positivaeffekterna, både nationalekonomiskt, privatekonomisktoch hälsomässigt, kan förväntas vida överstiga beräknadekostnader för produktionsomställning.En förutsättning för att miljöklassningen skall bidra tillförväntade miljöförbättringar är att differentieringen avbensinskatten blir kraftig. Ju högre skatterabatten för demiljöklassade kvaliteterna blir, desto högre kostnaderkommer oljebolagen vara villiga att ta på sig för att snabbtfå fram den miljöklassade bensinen.Den normala prisfluktuationen på en bensinmack kanvara så stor som . För att få en tillräcklig styreffektmåste prisdifferensen vara större än . För att uppnåtillräcklig styrning föreslår vi att skillnaden mellan klass 2och 3 sätts till samt att skillnaden mellan klass 3 ochannan bensin ökas i motsvarande grad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om skatterabattens utformning ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GI02So1 · 1994-10-25 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:30 Återkallelse av vissa propositioner Regeringen har genom rubricerade skrivelse återkallatbl.a. proposition 1994/95:9 Detaljhandel med receptfrialäkemedel.De förslag som har framförts i propositionen är enligtvår mening angelägna. bör därför föreläggasförslagen för beslut. Med hänvisning till motivtext och lagförslag i återkalladproposition 1994/95:9 hemställs1. att antar propositionens förslag till lag omändring i läkemedelslagen (1992:859),2. att antar propositionens förslag till lag omändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika,3. att antar propositionens förslag om ändringi förordningen (1986:70) med vissa bestämmelser ominjektionssprutor och kanyler,4. att bemyndigar regeringen att träffaöverenskommelse med om deändringar i avtalet mellan staten och Apoteksbolaget somföranleds av propositionens förslag.
mot · GI02U1 · 1994-10-10 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att den börverka för lagförslag om totalt förbud för export av krigsmateriel och enplan för avveckling av svensk krigsmaterielexport ,2. att som sin mening ger regeringen till känna att den börverka för att riktlinjer för svensk krigsmaterielexport, inkl.licensförsäljning och samarbetsavtal, skall fastställas i lag,3. att som sin mening ger regeringen till känna att enutredning bör tillsättas med direktiv att införa ovillkorliga hinder såatt svensk krigsmateriel inte skall kunna säljas till stat sombefinner sig i -- eller kan befaras komma i -- väpnad konflikt inom ellerutom landet eller till stat som undertrycker mänskliga rättigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna att den intebör godkänna nya krigsmaterielaffärer med stater som undertryckermänskliga rättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till känna att ocksåriksdagspartier med negativ syn på vapenexport bör ges representation irådgivande ,6. att som sin mening ger regeringen till känna attrådgivande nämnden bör adjungera företrädare för svensk fredsrörelse,7. att som sin mening ger regeringen till känna att den börarbeta efter och internationellt verka för en begränsning avvapenexporten.
mot · GI02U10 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Jordbruk och fiskeMöjligheterna till ersättning till produktionsmetoderinom jordbruket som skyddar miljön och bevararlandskapet förstärktes inom EU i samband med CAP-reformen. Syftet med ersättningen är att minskajordbruksproduktionen och att bidra till en bättre miljö ochen skälig inkomst.Miljöersättningsprogrammet skall genomföras som ettflerårigt zonprogram för varje medlemsland utifrån landetsspeciella behov. Medlemsländerna bestämmer inom vissaramar villkoren för att bevilja ersättning och beloppensstorlek.EG-regler finns också på områden som anknyter till desvenska miljöprogrammen för jordbruket, bl.a. åtgärder föratt minska näringsläckaget från jordbruksmarker och förhalvering av bekämpningsmedelsanvändningen. Sverigehar goda förutsättningar för att bedriva ett miljövänligtjordbruk. Vårt klimat gör t.ex. risken för angrepp avsvamp, röta och insekter relativt liten och behovet avbekämpningsmedel är därför litet jämfört med andraländer.Vi har kommit en bit på väg, våra stränga miljökrav hargjort att användningen av växtgifter har minskat.Kunskaper om ekologisk odling finns redan hos mångabönder, och ett intensivt arbete pågår bland odlare ochekologer runt om i landet för att utöka kunskaperna omekologiskt jordbruk.Den påbörjade utvecklingen mot enekologisk/kemikaliefri livsmedelsproduktion måstefortsätta med målsättningen att genomföra engenomgripande förändring av livsmedelsproduktionen.Därför är det viktigt att göra en djupare analys av hurskördeområden (11 klasser), kvotsystemet ochtvångsträdan påverkar de ekologiskt odlade gårdarna.Vad gäller skördeområden, avkastningsbaseraderegioner, vore det kanske en möjlighet att jämföra medDanmarks ''en-region''-system. Genom den typen avsystem skulle incitamenten att expandera överskottenminska. skulle fodersädsodling åter bliekonomiskt intressant för flera djurbönder iskogsbygderna. Det styr mot biologiskt vettigareväxtföljder, ger bättre näringsbalans -- m.a.o. mindrekonstgödselanvändning och mindre stallgödselöverskott --samt ger möjlighet till lägre djurtätheter med bibehållenekonomi.Både tvångsträdan och kvotsystemet har införts för attbegränsa osäljbar överproduktion. Men för ekologisktlantbruk råder nu kraftig underproduktion -- för tillfälletklarar man inte efterfrågan på något produktområde.Samtidigt har ekologiska gårdar redan lägregenomsnittliga arealavkastningar, lägre spannmålsandeloch lägre djurtätheter än jämförbara konventionella gårdar,främst på grund av hög självförsörjningsgrad på foder (högvallandel). Trädans och kvoternas syfte är med andra ordredan uppfyllt.Både av miljö- och rättviseskäl är det därför rimligt attkonsekvenserna av olika stöd för ekologisk odling får endjupare analys innan stödformerna fastställs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekologisk odling.
mot · GI02U13 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen är ett unikt och omistligt naturområde i Europa.Ölands jordbruk, som är öns viktigaste näring med enfjärdedel av de yrkesverksamma, vilar i huvudsak på de treolika produktionsgrenarna mjölk, sockerbetor ochspecialgrödor.Odlingen av bruna bönor är oerhört viktig för detöländska jordbruket men också förvidareförädlingsindustrin i sydöstra och för landet,eftersom en förlust av odlingen skulle innebära att landetskonsumtion av bruna bönor får täckas avimport.Viss odling har skett av beredskapsskäl.Det skulle vara anmärkningsvärt om då skulleavhålla sig från att utnyttja de förutsättningar till odling somfinns inom landet. Särskilt med tanke på att exporten inomnuvarande EU sker från ett begränsat område i södraHolland.Ölands specifika klimat och kalkrika jordmån skapar deunika förutsättningar för bönodling, som saknas i övrigaSverige. Den totala arealen för specialväxtodling på Ölanduppgår till ca 3 000 ha, varav odlingen av bruna bönor utgörca hälften. Odlarna har investerat stora belopp ispecialmaskiner, strängläggare och jordnötströskor frånUSA.Om det ekonomiska underlaget för bönodlingenförsvinner kommer detta att få mycket svåra konsekvenserför det öländska jordbruket eftersom en tredjedel avÖlands 900 brukningsenheter är beroende avspecialväxtodlingar för sin överlevnad. Det är således synnerligen angeläget att odlingen avbruna bönor på tillsammans med vidareförädlingenkan fortsätta, även i ett EU-perspektiv. Detta förutsätter attdagens stimulans till odlingen, som bl.a. utgörs avarealbidrag, får en förlängning, vilket bäst sker genom attnuvarande stöd ges en fortsättning och utveckling.Alternativt torde möjligheten att klassificera brunabönor som proteingröda/trädgårdsgröda vara en rimligutväg, kombinerad med insikten och behovet av ett särskiltö-stöd.Mycket stora värden står på spel för såväl odlare ochÖlandskommunerna som sydöstra och landetsmöjligheter till egen produktion av en viktig gröda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett fortsatt stöd tillodlingen av bruna bönor på .
mot · GI02U18 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Kommunerna i norra -- , Norbergoch -- har placerats i LFA-område C. Detär den lägsta klassen. De produktionsmässigaförutsättningarna för jordbruket i området bör kvalificeratill en placering i område B. Som stöd för mitt yrkande omplacering i LFA-område B ligger den statistik som använtsvid områdesindelningen.Sett , åren 1981--1991, minskadeantalet mjölkkor i kommun , iNorbergs kommun och i Skinnskattebergskommun . Under motsvarande periodminskade antalet mjölkkor i hela landet.För att upprätthålla sysselsättningen, bevara en levandelandsbygd i Bergslagen samt värna om det öppnalandskapet är mjölk- och köttproduktion nödvändigt.Bevarandet av bergslagsjordbruket i norra ärinte en liten fråga vare sig i ett internationellt eller nationelltperspektiv. För de berörda företagarna och ävenkommunerna är de naturligtvis viktiga. Men även förSverige som land är det viktigt att detta jordbruk får rimligavillkor. och miljövänliga livsmedel producerade idetta område är och kommer att vara efterfrågade i såvälSverige som övriga EU.De övriga församlingarna i kommuner i norraVästmanland ska ingå som LFA-områden så som föreslagitsi propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgränsning av delområden avLFA i norra .
mot · GI02U19 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen EU:s jordbrukspolitik håller nu på att reformeras. Ettavgörande skäl till detta är att jordbruket tar i anspråk merän hälften av EU:s budget och detta kan inte fortsätta medtanke på andra angelägna områden som måste få del avEU:s resurser.Den fortsatta reformeringen av EU:s jordbrukspolitiksyftar till att minska produktionen bl.a. genom att mansänker priserna till världsmarknadsprisnivå. Sänktgränsskydd och lägre interventionspriser växlas mot direktastöd i form av djurbidrag och arealbidrag kopplat till kravpå träda av marken.Vidare avser man att omfördela stödet och mer betonastruktur, miljö och regionala åtgärder.Strukturstödet syftar till att stödja strukturförändringarinom jordbruket och främja utvecklingen av landsbygdengenom en satsning på andra verksamheter. En annan typ avstöd är de regionala stöden till mindre gynnade områden,LFA. Det är de stöd som kan utgå till vårt nuvarandestödområde och till delar av södra och mellersta Sverige.Om vi blir medlemmar i kan vi själva till stor delavgöra omfattningen av de olika stödformerna. EUbestämmer den övre gränsen för stödet.Vi socialdemokrater delar inte propositionens förslag tillområdesindelning beträffande Östergötland.När det gäller har vi en mycket godkännedom om de faktiska lokala förhållandena. Denföreslagna områdesindelningen blir inte rimlig vare sig iförhållande till de faktiska kostnadsnackdelarna i våraskogsbygder eller till hur jämförbara områden klassats iövriga delar av LFA-området.Eftersom stödet kan bli betydande och skiljer sig mellande tre klasserna är det av största vikt att klassindelningenblir så korrekt som möjligt. I annat fall blir det en mycketolycklig fokusering på orättvisor och en debatt som leder tillminskad acceptans för stödet i sin helhet, vilket voreolyckligt.Vi vill framhålla flera orättvisa förslag enligtpropositionen.Ydre kommun, som har mindre bra förutsättningar förjordbruk, är placerad i ett delområde som sträcker sig frånSmålandsgränsen till slättbygd. Fördelområdet i utgår högst ersättning medanersättning på andra sidan gränsen är lägre trots liknandebetingelser.I länets norra del är Godegård och Regna/Skedevi isamma situation. I det gamla skördeområdet (nr 123) hadeGodegård en skörd motsvarande av länets normalskörd. Motsvarande siffra var förRegna/Skedevi (101) . Trots detta är områdena placerade i det delområdesom ger lägre ersättning än till exempel vissa församlingar iSkåne som har spannmålsskördar på av riksmedeltalet.Det finns fler exempel i vårt län som måste få en merrättvisande indelning i högre delområden.Mot bakgrund av våra analyser anser vi attpropositionens förslag om LFA-områden måste korrigerasefter den verklighet som är rådande för så atten klassning av länets stödområden blir korrekt och merrättvisande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör återkommamed en rättvisare indelning av LFA-områden förÖstergötlands län.