ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K704 · 1994-01-25 00:00:00 — Under allmänna motionstiden inlämnadevi en motion angående generell brevröstning(1992/93:K701). avstyrkte hösten1993 motionen (1992/93:KU12) och beslutade ienlighet med utskottets yrkande.KU grundade sitt ställningstagande dels på vadVallagsutredningen i betänkandet SOU 1992:108 anförtsom argument mot generell brevröstning, dels på att frågorom utlandsröstningen ingår i uppgifterna årsvallagskommitté.Vallagsutredningens främsta skäl för att inte föreslånågon generell rätt till brevröstning var, att andelenfelaktiga försändelser från de länder, och ,där systemet med brevröstning tillämpats, ansågs vara förstor. Detta var alltså motiv nog för att förhindra allbrevröstning från skilda delar av världen med undantag avde ovan angivna länderna.Enligt vår mening är det djupt allvarligt, att ettbetydande antal utlandssvenskar i realiteten är förhindradeatt utöva en av sina medborgerliga rättigheter på grund avatt vissa försändelser varit felaktiga i den brevröstning, somförekommit. Det har faktiskt också ett antal av devalhandlingar varit, som lagts i valurnorna på valdagen!Dessa har kasserats och övriga räknats. Motsvarande bordeju vara en självklarhet beträffande brevröstning. Att hindranågon från att rösta därför att någon annan gör sig skyldigtill en felaktighet kan rimligen inte stå i överensstämmelsemed gällande rättskrav.Några ytterligare utredningar för att generellt kommafram till vad man redan kunnat genomföra i de ovan angivnastaterna behövs inte. Därest det kan finnas vissa svårighetermed felaktiga försändelser, så väger dessa svårigheter ändålätt i jämförelsen med det allvarliga, som ligger i attförmena svenska medborgare rätten att kunna utöva sinrösträtt.Tyvärr lär det nu vara för sent att förhindra att vissaväljare diskrimineras i samband med årets val. Med hänsyntill den tid det tagit för att söka klara av denelementärt enkla ordningen att genomföra generellbrevröstning, utan att detta lyckats, är det angeläget, attkonstitutionsutskottet åter tar itu med ärendet.Därmed skulle frågan måhända kunna vara avklarad tillvalet . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om generell brevröstning för svenskamedborgare i utlandet.
mot · GH02K705 · 1994-01-25 00:00:00 — I och med antagandet av regeringsformfastställdes rösträttsåldern till . Det beslöts också attrösträtten skulle vara knuten till medborgarens ålder påvaldagen. hade åldersgränsen för rösträtt varitknuten till medborgarens ålder vid kalenderårsskiftetnärmast före valet.Mycket har hänt . Medellivslängden har ökat,vilket innebär att den politiska tyngdpunkten förskjuts tillallt mer äldre människor. Mängder av politiska beslut beröross alla. Därför är det viktigt att både gamla och unga kanpåverka politiken.De politiska ungdomsförbunden har svårigheter att fåungdomar att engagera sig i politiskt arbete. Om detpolitiska systemet skall kunna fungera väl är detviktigt att många människor och inte minst ungdomarengagerar sig i den allmänna politiken. engagerar sigmånga människor, i synnerhet ungdomarna, i en endapolitisk fråga. Ofta är detta starka engagemang avövergående slag och leder inte till något fortsatt bredarepolitiskt arbete. Om rösträttsåldern , kommerdet politiska intresset bland ungdomar att stimuleras. Detkommer att kännas mera meningsfullt att engagera sig ipolitik, om rätten att rösta inte ligger alltför långt fram itiden.Det är min fasta övertygelse att dagens ungdomar genomskolan är väl informerade om det politiska systemet och välinsatta i politiska frågor. Förmodligen är skolungdomar i16--18-årsåldern betydligt mer insatta i t.ex. EG/EU-fråganän vad ungdomar med skoltiden bakom sig ellervad medelålders eller äldre svenskar i genomsnitt är.Detsamma gäller säkert i många andra politiska frågor.Dessutom har det politiska utbudet i massmedia ökatmycket kraftigt . Massmediakunskap är ettmycket viktigt avsnitt i gymnasieskolans samhällskunskap.Min hemställan i denna motion kommer även vid ettriksdagens bifall förmodligen inte att kunna bli verklighetförrän vid valet , vilket innebär att den nuvarandeåldersgränsen för rösträtt kommer att ha varit oförändrad inära . Mycket har hänt och ytterligare saker kommeratt inträffa i vårt svenska samhälle som talar för en sänktrösträttsålder. Det är enligt min uppfattning inte längre såstarkt samband mellan rösträttsålderns inträdande och 18-årsgränsens betydelse i andra sammmanhang, när det gällermedborgerliga rättigheter och skyldigheter t.ex.myndighetsålder, rätten att ingå äktenskap, värnpliktsålder.Redan har ungdomarna både rättigheter ochskyldigheter. Som exempel på rättigheter kan nämnasrätten till skydd för sitt privatliv, sin integritet. Somexempel på skyldigheter kan nämnas att en 15-åring fårvittna vid rättegång och måste känna till vad som är tillåteteller förbjudet enligt lagarna. Ytterligare regler träder ikraft, när man fyller . Som exempel kan nämnas får bestämma över intjänade pengar.Med i min motion angivna motiveringar bör därförrösträttsåldern kunna sänkas till , utan att nu gällande18-årsgräns i övriga fall nödvändigtvis måste ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i 3 kap. 2 §regeringsformen att rösträttsåldern .
mot · GH02K706 · 1994-01-25 00:00:00 — I vallagen finns ett antal missförhållanden som måsterättas till. T ex medför en registrerad partibeteckning inteensamrätt, utan det är möjligt att användapartibeteckningen i kommunal- och landstingsval motpartiets vilja. Ett parti som inte önskar gå fram i ett visstval, exempelvis till , påtvingas valsedlar till dettaval. Missbruk av den fria nomineringsrätten leder också tillatt en registrerad partibeteckning kan användas avföreträdare för andra partier för att ta sig in i riksdag ochfullmäktigeförsamlingar.Ny demokrati är för personval och så längepartivalssystemet kvarstår så kommer vi att kräva att detändras. I en annan motion har vi föreslagit att rentpersonval införs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att valreglerna måste ändras isyfte att förhindra missbruk eller obehörigt utnyttjande avpartibeteckning i politiska sammanhang,2. att beslutar om sådan ändring i vallagen attparti som förklarat att det inte avser att delta i visst valundantas från obligatorisk utdelning av valsedlar i det valet,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den fria nomineringsrätten bör utredas underförutsättning av att partivalssystemet behålls.
mot · GH02K707 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett mycket högt deltagande i de allmänna valen ansesvara viktigt i . Ett brett spektrum av åtgärder harvidtagits för att möjliggöra och underlätta för svenskarna attkunna avge sin röst och därigenom ta sitt ansvar för landetsstyrelse. Av dessa åtgärder kan nämnas:omfattandepoströstning före valdagenröstning på hundratalsutlandsmyndigheter och extra mottagningsställenbrevröstning i och Schweizfartygsröstningäkta make-röstningbudröstningavskaffadomyndigförklaringsnabbare och generösarekorrigeringar av röstlängdensenare avstämningsdag förrösträttskvalifikationoffentlig information i media meduppmaning att röstapåverkan på eleverna i skolornasundervisning syftande till högt valdeltagandekommunalrösträtt för invandrade icke-svenskarEfter EU-anslutning kommer det också attinföras rösträtt i i kommunalval och i val tillEuropaparlamentet för medborgare i övriga EU-länder.Mot denna omfattande katalog av åtgärder i syfte attstimulera och underlätta deltagande i allmänna val för demsom är bosatta i konstrasterar det krångel och dennjugghet som utlandssvenskarna utsätts för.I de ändringar av vallagen som antog idecember 1993 har tiden för anmälan till den särskildaröstlängden utsträckts med en månad. Sista dag för anmälanär . Detta är ett litet, litet steg i rättriktning men det är ännu långt innan målet har nåtts.Farhågor finns att den nu sittande utredningen inte kommeratt föreslå tillräckliga förändringar för att underlättautlandssvenskarnas möjligheter att rösta.Alla i bosatta svenskar har rösträtt så snart deuppnått . Utan undantag ska de tas upp iröstlängden för att kunna utnyttja sin rösträtt. Alla utanförSverige bosatta svenskar bör på samma sätt ha rösträtt såsnart de uppnått utan undantag eller andrasärskilda kvalifikationer. Medborgarskapet är ett knipperättigheter och skyldigheter. Framträdande bland dessafinns rösträtten och den därmed hörande skyldigheten att tasitt ansvar för att utstaka nationens politiska ledarskap förframtiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlandssvenskarnas rösträtt.
mot · GH02K708 · 1994-01-25 00:00:00 — Personvalsinslag i val till kommunfullmäktige Som ett resultat av partiledaröverläggningar i bl.a.grundlagsfrågor som slutfördes strax , skallförsöksverksamhet med personvalsinslag genomföras redanvid valet 1994.I överenskommelse fastslås att försöken skall omfatta''minst tre representativa primärkommuner''. Redan nu har11 kommuner anmält intresse att utses tillförsökskommuner. Nio stycken kommuner -- ,, , , , ,, och -- har anmält intressedefinitivt, under det att och anmält sittintresse preliminärt.Personvalsinslag skall alltså tillämpas i alla kommunerfr.o.m. Det har partierna kommit överens om.Det kan alltså inte finnas några allvarliga principiellainvändningar eller sakliga skäl för att inte nu utsträckaförsöken till att omfatta alla de kommuner som önskardelta.Särskilt på lokal nivå torde ett större inslag av personvalkunna stimulera det politiska intresset och vitalisera vårtpolitiska system. De kommuner som c1genomkommunfullmäktigebeslut konfirmerar sin uppfattning attpersonvalsc0inslag är ett önskvärt steg redan i kommande valborde få sina önskemål respekterade och uppfyllda genomatt de tillåts ingå i den grupp kommuner därförsöksverksamhet skall genomföras.Rimligtvis bör det lokala självstyret tillmätas sådangrundläggande betydelse att beslut lokalt bör räcka somgrund för att delta. Självfallet bör samtliga försökutvärderas för att få ett så bra underlag som möjligt för attkunna gå vidare med samtliga kommuner 1998. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att genomföra valmed personvalsinslag vid val till kommunfullmäktige 1994.
mot · GH02K801 · 1994-01-25 00:00:00 — Under flera riksmöten har ett flertal ledamöter iriksdagen motionerat om att det svenska ordensväsendetbör återinföras för svenska medborgare.Bakgrunden till kravet att återinföra det svenskaordensväsendet för svenska medborgare är att det finns ettbehov och en önskan att kunna belöna inte bara utländskamedborgare, utan även de egna medborgarna, förförtjänstfulla insatser.Majoriteten i har lika envist hävdat att det intefinns någon anledning att ändra den inställning som leddefram till avskaffandet av ordensväsendet för svenskamedborgare 1975. När frågan senast behandlades iriksdagen skrev i sittbetänkande att ''en översyn av det offentligabelöningssystemet borde enligt utskottet avvaktas intill dessdet tydligare visats att ett mer utvecklat belöningssystemskulle kunna fylla sin uppgift. ''Detta skulle i så fall innebära att det inte finns ett tydligtbehov av ett offentligt belöningssystem även i vårt land. Såär inte fallet. Det visar exempelvis det ymniga utdelandetav kungliga förtjänsttecken.Frågan är dessutom varför utländska medborgare ansesmera värda än svenska när det gäller utdelandet av ordnar?Något svar på frågan har utskottet aldrig givit.Den mest förnäma orden i vårt land är Serafimerorden.Den förlänas , med undantag för den regerandemonarken i vårt land, endast till utländska kungligheter ochframstående utländska politiker. Senast var detKronprinsen av som förlänades Serafimerorden.Antalet svenska serafimerriddare minskar dock hela tiden.Enligt hävd innebär det faktum att Serafimerordenframöver inte kommer att kunna bäras av svenskar att dessvärde som förläning till utlänningar minskar. Detta gagnarinte som nation. Det medför också en urholkningav respekten för svenskarnas insatser. Det bör vi intemedverka till. Vi bör stimulera till motsatsen, till att stärkatilltron till och svenskarnas insatser.Självfallet är det viktigt att se till att ordensväsendetanpassas till moderna tider. Detta bör dock inte utgöranågot problem. Ett exempel i detta sammanhang är attordnar enligt tradition skall bäras till högtidsdräkt. Dennaklädsel är inte lika vanlig som . Därför börregeringen utreda möjligheten att utöka antalet ordnar meden som kan bäras till annan klädsel än högtidsdräkt.I samband med att ordensväsendet åter öppnas försvenska medborgare är det naturligt att ochSvärdsorden återinförs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att åter ge svenska medborgarerätten att erhålla svenska ordnar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en modernisering avordensreglerna,3. att beslutar återupprätta ochSvärdsorden.
mot · GH02K803 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen har tillsatt en pressutredning som enligtdirektiv ska avge betänkande . Utredningenhar i uppdrag att utreda det statliga stödet till dagspressensamt att i ett delbetänkande studera det svenskamassmedielandskapet -- inbegripet tidskrifter, radio ochTV. Frågan om reklamskatt och momsbefrielse skall ocksåbehandlas.Det nya informationssamhället utvecklas snabbt. Nyaekonomiska styrformer, den tilltagandeägarkoncentrationen m.m. påverkar innehåll, kvalitet ochutbud i såväl etermedier som press. Datateknologin skaparsamtidigt nya massmediekanaler som ställer höga krav påanvändarnas kompetens och tillgång till datorutrustning,terminaler etc.Ökade ekonomiska resurser och kompetens krävs för attnå ut med och skaffa sig information. Vi hotar att få en ännustörre utslagning av vissa befolkningsgrupper ur den friadebatten, opinionsbildningen etc, som eninformationstät elit får ett ökat grepp över mediautbudet.Regeringen avser att publicera en debattskrift, bl.a. omframtidens television. föreslår därför attPresstödsutredningen får tilläggsdirektiv att se överregelsystem, finansieringsfrågor -- bl.a. frågan om särskildsponsorsavgift -- mångfald m.m. när det gäller privatägdamassmedier. Detta inbegriper dags- och kvällspress,kommersiell radio och television. Effekterna avägarkoncentrationen i television, dags- och kvällspress böräven studeras av utredningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillPresstödsutredningen i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GH02K804 · 1994-01-25 00:00:00 — I en riksdagsmotion föreslår jag att det s.k. driftsstödettill pressen på skallavvecklas . I denna motionuppmärksammar jag distributionsstödet till pressen ochföreslår att denna statliga subvention upphör helt fr.o.m.den 1 januari 1995.Därmed skulle staten spara ca perkalenderår.Regionala dagstidningar med borgerlig beteckning får iallmänhet inte driftsstöd. Däremot utgår halvannanmiljon till s.k. veckotidning av dagspresskaraktär.Som ett argument i presstödsdebatten anförs att även''stora'' borgerliga dagstidningar får presstöd. Med dettamenas att distributionsbidrag utgår till alla tidningar som ärmed i samdistribution.Argumenteringen är vilseledande. Distributionsstödet(till samdistribution) innebär ingalunda någon ekonomiskfördel för de till upplagan större tidningarna som saknardriftsstöd.I själva verket innebär samdistributionen att den störreoch oftast borgerliga tidningen avhänder sig enkonkurrensfördel.Ett exempel: Tidningen har en hushållstäckning på 75procent i X-köping. Tidningen har där enhushållstäckning på . Tidningen skulle ha rådatt själv helt bekosta utbärningen av sin tidning. Det skullebli så dyrt per exemplar för tidningen skulle B inte bäras ut. Medsamdistributionsstödet -- totalt --får den mindre tidningen hjälp av den större tidningen attnå prenumeranterna samtidigt.Det torde tydligt framgå att distributionsstödet, somföreslås utgå med oförändrat , ingalundakan betraktas som ett presstöd åt förstatidningarna pårespektive orter. Det är i stället de tidningar som uppbärdriftsstöd som också har glädjen av distributionsstödet.De nuvarande reglerna för distributionsstöd gynnardessutom storstadspressen på landsortspressens bekostnad.Storstadstidningarna kan distribueras i landet till enkostnad som ligger betydligt under det verkliga priset.Det statliga distributionsstöd, som ges till de tidningarnapå en ort som samordnar sin utdelning, är en onödigstödform. Den gemensamma utdelningen existerade redaninnan det statliga stödet infördes. Detta därför att det ärföretagsekonomiskt sunt även för konkurrerandetidningsföretag att dela på distributionskostnader.Det behövs inga statliga pengar för att uppnå ett sådantsamarbete.Förslaget att slopa bidraget fr.o.m. den 1 januari 1995innebär en besparing med halva beloppet för budgetåret1994/95. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar slopa distributionsstödet tilltidningar fr.o.m. , vilket innebär enbesparing på ungefär hälften av det föreslagna anslaget för /95.
mot · GH02K805 · 1994-01-25 00:00:00 — Dagstidningarna har en stor betydelse som förmedlareav nyheter och information, opinionsbildning och debatt.En mångfald av tidningar är viktigt för demokratin.Presstödet fungerar som en garant för mångfalden.Samtidigt är det statsfinansiella läget sådant att alla utgiftermåste granskas noga. Detta är också en avuppgifterna för den kommittégranskning som görs avsamtliga stödåtgärder till pressen. Om en åtstramning avpresstödet anses ofrånkomlig så menar vi attnedskärningarna i första hand bör tas från maximibeloppeni driftsstödet.Regeringens förslag att redan innan kommitténgenomfört sin granskning minska presstödet är mindre bra.Till driftsstöd för nästa budgetår bör därför anvisas 423,4miljoner kronor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Driftsstöd till dagspressen /95 anslår utöver vadregeringen föreslår eller således .
mot · GH02K807 · 1994-01-25 00:00:00 — Förtroendet för politiker har stadigt sjunkit under desenaste årtiondena. I en studie om allmänhetens attitydertill politiker --1980 konstaterade att förtroendet hade minskatmed mer än hälften. och visar samma sak. Andelen väljare sominstämmer i påståendet att ''de som sitter i ochbeslutar tar inte mycket hänsyn till vad vanligt folk tyckeroch tänker'' har exempelvis ökat från 1968 till 70procent 1991.Sedan 1986 har vid genomförtårliga studier av den svenska allmänhetens förtroende förelva olika samhällsinstitutioner, däribland ,regeringen, hälso- och sjukvården samt dagspressen.Medan av de tillfrågade hade stort förtroende förhälso- och sjukvården hade stortförtroende för och för dagspressen ochregeringen.Resultaten från de olika undersökningarna visar tydligtatt svenska partier och politiker råkat ut för ettförtroenderas , särskilt efter valet1988.Det är allvarligt om gapet mellan medborgare ochfolkvalda vidgas. Det ökar risken för att antidemokrateroch missnöjespolitiker stärker sin ställning.Det är inte bara politiker som mött problem i form avbristande förtroende. Olika yrkesgrupper har också möttmisstro mot den egna verksamheten. Det har bland dessalett till en självkritisk granskning av den egnayrkesutövningen och till utveckling av etiska grundprinciperför kårens handlande. Också inom politiken finns sedannågra år en levande etikdebatt. I den debatten har framförtsförslag om en etisk hederskodex för politiker.Under förra mandatperioden framhölls behov av etik ipolitiken både i motioner och debatter. Motionerna avslogsav bl.a. med följande uttalande:''Utskottet vill i sammanhanget framhålla att engrundläggande strävan i det författningspolitiska arbetethar varit att i så liten utsträckning som möjligt reglerapartiernas verksamhet och inreförhållanden''(1990/91:KU32).Avsikten med motionerna var dock inte att på något sättåstadkomma någon sådan reglering. Avsikten var i ställetatt få till stånd en självkritisk granskning av det politiskauppträdandet när man som politiker strävar efter att få ochutöva makten. Avsikten var också att söka finna orsakernatill misstron mot politiker samt att åstadkommaförtroendehöjande åtgärder.Under innevarande år har en grupp riksdagsledamöterfrån samtliga riksdagspartier fört debatten om etiken ipolitiken vidare vid seminarier, i artiklar och i en särskildtidning ''Etik i politiken''. För att komma vidare anser vi attfrågan om etik i politiken behöver analyseras närmare. Detskulle kunna ske genom en utredning där såväl rikspolitikersom kommunalpolitiker borde ingå. Utredningen börkomma med förslag till åtgärder ägnade att höja förtroendetför politikerna. Dessa åtgärder kan t.ex. inrymmautvecklingen av etiska principer för politiskt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentariskt sammansattutredning för att pröva hur förtroendet för politiker skallkunna höjas.
mot · GH02K809 · 1994-01-25 00:00:00 — har fått ett splittratoffentligt belöningssystem, där initiativet alltmera synes haglidit statsmakten ur händerna.Rentav kungliga belöningsmedaljer förlivräddningsinsatser, regel -- med olika medaljinskrifter --åtminstone , har börjat ersättas med diverseplaketter av obekant ursprung (senastKommunikationsdepartementet dnr. K93/2085/Ads).Tillvägagångssättet saknar internationella förebilder ochden oenhetliga bedömningen snarare motverkar syftet medden tilltänkta hedersbevisningen.Konstitutionsutskottet har under senare åt behandlat --dock alltjämt i negativ anda -- ett allt större antal motionermed krav på översyn av det allmänna belöningssystemet(1992/93:KU7 och 1993/94:KU4). lutar sigutskottsmajoriteten sig alltjämt emot endepartementspromemoria, Ordnar och medaljer (Ds Fi1972:5), som redan vid tillkomsten betecknades såsommycket otillfredsställande ur saklig synpunkt (t.ex.Heraldisk nr 27/1973); det som talar förordensväsendets avskaffande har helt kritiklöst framförts,men ingenting av allt det som giver anledning att behållaordnarna. Inte heller finns någonting nämnt omutvecklingen av ordensväsendet utomlands.Likväl talar utskottet ännu om ''ett grundligtutredningsarbete''! Detta om en ''utredning'' som ej gjordeskäl för benämningen och helt saknade konstruktiva förslagtill en reformering i detaljerna.Utskottet hänvisade även 1992 till ''depersonalorganisationer som företrädde det övervägandeantalet statsanställda''. Dessa brukar emellertid ej föreslåordensutmärkelser.Sverige är en del av ett alltmer integrerat ,varifrån impulser fortlöpande kan inhämtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en allsidig översyn av riketsordnar och medaljer.