mot · GH02Jo226 · 1994-01-25 00:00:00 — Jord- och skogsbruk i län Den förda regeringspolitiken har medfört betydandefördelar för jord- och skogsbrukarna i län.Skogsvårdsavgiften har äntligen försvunnit, matmomsenhar sänkts, kvittningsrätt har införts för nystartade företag,prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel har tagits bort, proteinfoderavgifternahar sänkts liksom räntor och arbetsgivaravgifter. Dettasenare är mycket positivt i vårt län med en kapitalintensivoch arbetsintensiv produktion.Den svenska jordbrukspolitiken är inne i ett skede avomprövning. Med den tidigare jordbrukspolitiken varmatens pris och bondens inkomster en fråga för riksdag ochregering. 1985 fastställde för första gångenriktlinjerna för en samlad livsmedelspolitik. Ettövergripande mål för denna är att den ska stå iöverensstämmelse med de allmänna målsättningarna om engod hushållning med samhällets totala resurser. Livsmedlenska fylla livsmedelslagstiftningens hygienbestämmelser ochrenlighetskrav. bör den förda politiken bidra bättre folkhälsa.Hög matkvalitetJordbruket och livsmedelsproduktionen har på senastetid mer och mer blivit föremål för allmänhetensuppmärksamhet. En ständig debatt pågår omkringproduktionsformer och metoder. Matens kvalitet diskuterasalltmer och starka önskemål framförs om märkning avprodukter från jordbruket. Konsumenterna önskar att fåkännedom om var varorna har framställts ochöverenskommelser om märkning har träffats mellanhandeln och producenterna. Svenskproducerade ochsvensktillverkade varor har mer och mer blivit ettförsäljningsargument. Enligt en undersökning frånLantbruksuniversitetet är av konsumenterna villiga attbetala mer för kött, som producerats på ett djur-och miljövänligt sätt. Det bör ge utrymme förköttproducenter i län att ta marknadsandelar. 63 %av jordbruksföretagen i län är inriktade påanimalieproduktion och detta skulle gelönsamhetsförbättringar. Exempel på ett sådant initiativ ärmiljömärkning av ''Hagmarksbiff'' från naturbeten iSmåland. på har infört liknademiljömärkning i samarbete med producenterna.På vegetabiliesidan finns stora möjligheter, inte minst påÖland med sin kalkrika jord, att producera grönsaker ochspecialväxter av hög kvalitet. Kalmar-ÖlandTrädgårdsprodukter har miljömärkning av bl a bruna bönoroch flera produkter står i tur att marknadsföras på liknandesätt. Detta kommer att bli ett viktigt konkurrensmedel införett EU-inträde.Länet och EG-förhandlingarnaI de pågående medlemskapsförhandlingarna med EU ärdet av synnerlig vikt för vårt län att hävda att ett tillräckligtutrymme skapas genom de kvoter som finns inom dengemensamma jordbrukspolitiken. Mjölkproduktionen harstor betydelse för länet och av den utökning som skett densenaste tiden på djursidan står länet för nästan hälften avdet ökande antalet kor. Bara på har koantalet ökatmed 830. Det har skett en kraftig investering i nyaladugårdar och gödselvårdsanläggningar. 234 nyaanläggningar för gödselvård har färdigställts på t om 1993 till en kostnad av och planerasytterligare 100. På det regionalpolitiska området är detväsentligt att kunna ge stöd till skogs- och mellanbygdernai län liksom till . Stödet bör i största möjligaomfattning finansieras genom EG:s fonder.Länets jord- och skogsbruk som energiresursBioenergi står för den odlingsbara, förnybara formen avenergi. Biobränslen är intressanta alternativ förvärmeproduktion. Med bioenergi menas vanligen två typerav energikällor -- energiskog i form av salixplanteringarsamt spannmålsodling för etanoltillverkning ocholjeväxtodling för driv- och smörjmedel.Den omställning som sker i energipolitiken germöjligheter till nya bränslen och drivmedel. Rapsolja är ettutmärkt drivmedel och raps odlas med stor framgång ilänet. Etanolinblandning i bensinen kommer att gebåde öppna landskap och renare miljö.Nya användningsområden för råvaror från jorden ochskogen har goda framtidsutsikter. En utredning arbetar justnu med dessa frågor och företagare liksom jord- ochskogsbrukare i länet måste ta vara på de möjligheter somfinns inom denna framtidsbransch.De prismässiga omständigheterna måste vara sådana attbioenergin har möjligheter att konkurrera på lika villkor.Politiska beslut om miljöavgifter gynnar de inhemskamiljövänliga produkterna gentemot fossila energislag somolja och kol.Ekologisk odlingSedan 1989 finns ett särskilt stöd för omläggning tillekologisk odling. Stödet ges och gäller för dearealer som läggs om till alternativ odling. I länet finnsKRAV-godkända lantbrukare. De har tillsammans 900hektar KRAV-godkänd åker. Än så länge är det endast ettfåtal djurbesättningar i länet som är KRAV-godkända.Slakteriet i är KRAV-godkänt.Försäljningen av ekologiskt odlade och produceradeprodukter kommer att öka. Dessa varor efterfrågas i alltstörre utsträckning av konsumenterna.Ett hinder för den ekologiska odlingen är attprodukterna är dyrare än konventionellt odlade. Ett annathinder är odlarnas problem med distributionen.Svårigheterna att nå ut på marknaden förstärks av attdistributionssystemet främst är uppbyggt för långa serieroch enhetliga varor. I den av regeringen aviseradepropositionen om ekologisk odling bör frågor kringmarknadsföring och distribution ägnas särskilduppmärksamhet.SkogsbruketSkogsmarken och därpå växande skog och andranyttigheter är en nyckelresurs för län. Tillgången påskog har ökat och ger utrymme för ökad produktion av bådetraditionella sortiment som timmer och massaved ochnygamla sortiment som brännved och bränsleflis.Skogsmarken utgör också en viktig resurs för miljö ochfriluftsliv. Det är viktigt att ägarna får sådan frihet att deunder ansvar kan bedriva ett aktivt skogsbruk som i enlighetmed den nya skogsvårdslagen både tillgodoser ett miljö- ochett produktionsintresse.För att tillgodose naturvårdens intressen finns behov avytterligare reservat och naturvårdsområden. försådana ändamål bör i första hand komma från den marksom staten -- -- redan äger och annan ickeenskilt ägd skogsmark. Först när sådan mark ej finns avlämplig karaktär bör enskilt ägd skogsmark komma i fråga.Ett annat hot mot det enskilda familjejord- ochskogsbruket och en levande landsbygd är det ökandeutländska förvärvet av lantbruksfastigheter, som blirfritidsfastigheter. Detta bör följas noga av regeringen.Eventuella åtgärder bör övervägas, om tendensen tillytterligare ökning av förvärv består. Sådana åtgärder kan tex vara återinförande av boplikt vid förvärv.Det pågår en fortlöpande utbyggnad av kapaciteteninom sågverk och massaindustri. Positivt är attlövträdsförädlande industri av typ Kährs fabrikerexpanderar. Det är också angeläget att bibehållaspånskivefabriken i , bland annat med hänsyn tillavsättningen av biprodukter från regionens sågverk. På siktbör ny linje vid Bruk komma till utförande.Forskning och produktutveckling inom den trätekniskasektorn måste utvecklas inom regionen. Ett trämekanisktforskningscentrum bör tillskapas i sydöstra . Enbetydande del av skogsforskningen och utbildning avjägmästare och skogsmästare bör vidare lokaliseras tillsydöstra satsning måste till för att använda den skogligaråvaran som energikälla. I första hand bör inriktningengälla skogen som värmekälla. bör mer högförädladeprodukter av typ etanol och metanol tas fram. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillräckligt utrymme genomkvoter för bl.a. mjölkproduktionen i län,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skatter och miljöavgifter bör utformas så att demiljövänliga, inhemska produkterna gynnas,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt frågor om marknadsföring och distribution skall ägnassärskild uppmärksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i sista hand skogsmark i enskild ägo skall tas i anspråkvid bildande av reservat och naturvårdsområden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tilltagande omvandling avfamiljeägda jord- och skogsbruksfastigheter tillfritidsfastigheter genom ett ökat antal utländska förvärv,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett trämekaniskt forskningscentrum bör förläggas tillsydöstra ,17. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en betydande del av den skogliga forskningen börförläggas till sydöstra ,28. att som sin mening ger regeringen till kännaatt viss utbildning av jägmästare och skogsmästare börlokaliseras till sydöstra