ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T329 · 1994-01-25 00:00:00 — Den snabba strukturomvandling som sker av närligslivetmåste mötas av en aktiv infrastruktur- och näringspolitik.För att en bättre regional utveckling skall åstadkommas iSvealands inland krävs flera olika åtgärder.Ett av de områden som har speciell betydelse förinlandets utveckling är transportapparatens kapacitet ochkommunikationssystemets effektivitet. Kommunikationerhar stor betydelse för samhällsutvecklingen och även för enbalanserad regional utveckling. En infrastrukturutbyggnadså att väg, järnväg och flyg tillsammans kan användas på ettoptimalt sätt kommer väsentligt att bidra till regionernasoch länens framtida konkurrenskraft.Inom vägområdet har E18 och E20 utpekats som delarav det kommande stamvägnätet. påtaladedessutom att en led måste etableras i nordlig/sydlig riktninggenom inlandet. En rad studier talade för attBergslagsdiagonalen/Askersundsleden borde ingå istamvägnätet. Detta blev också beslut.Norr om ingår inte vägen i det nationellastamvägnätet. har gett i uppdrag attutreda en fortsättning av Bergslagsdiagonalen via riksväg 60samt upp till vidE4.En diagonal vägförbindelse saknas alltså mellan riksväg60:s slut i och E4 på . Detta anser vivara ett systemfel i det övergripande vägnätet, som ger storatransportekonomiska problem för näringslivet ochutvecklingssvårigheter för redan hårt drabbade regioner imellersta och norra diagonal vägförbindelse, en fortsättning påBergslagsdiagonalen, skulle på ett naturligt sätt fånga uppden Norrlandstrafik som har en slutdestination i södra ellervästra . Bergslagsdiagonalen/Askersundsledenskapar tillväxtförutsättningar för de olikaföretagen i inlandets viktiga industribälte.Avståndet från till skulleförkortas med jämfört med transport på överStockholm. Vägen skulle som vi ser det utgöra en viktigförbindelseled från mot Väst- ochSydsverige. Vägen ger också radikalt förbättradelokaliseringsförutsättningar för Bergslagen och är dessutomett viktigt led för att skapa nya förutsättningar för ökadkonkurrenskraft för detta område.Det kommande stamvägnätet blir också effektivare ochbättre utnyttjat om både E18 och E20 tillsammans medBergslagsdiagonalen/Askersundsleden ingår. Analyservisar att de dominerande slutpunkterna i förgodstrafik är och . Dessa kommermed stor sannolikhet att få en ökad betydelse med ettväxande godsflöde till och från EU-marknaden. LängsBergslagsdiagonalen finns två av SJ:s största godsterminaler(och ) som också ger stora möjlighetertill omlastning/samordning mellan väg- ochjärnvägstransporter. Detta ger industrier ochtransportföretag möjlighet att överföra framför alltlångväga och tunga godstransporter från väg till järnväg.Flera starka skäl talar för en tidigareläggning avutbyggnaden av Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden ochen förlängning av Bergslagsdiagonalen till E4 vidNorrlandskusten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tidigareläggning avutbyggnaden av Bergslagsdiagonalen/Askersundsleden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning avBergslagsdiagonalen till E 4 vid .
mot · GH02T330 · 1994-01-25 00:00:00 — Trafiken svarar för en allt större del av miljöfarligautsläpp. Det är klart dokumenterat. Det betyder ökadehälsorisker, framför allt för de människor som bor i detätorter som de stora trafiklederna genomkorsar. Depositiva effekter som investeringar i byggande av förbifarterger blir därför av stor vikt och bör prioriteras.De övergripande målen för trafiksäkerhetsarbetetfastställdes av 1988, vilka innebär att trafikengörs säkrare så att risken för skador och dödsfall eliminerasså långt som möjligt, framför allt för de (Nissastigen) passerar genom tätortenSmålandsstenar. har projekterat förbifarten vidSmålandsstenar. har också i sin prioriteringplacerat förbifarten vid högt.Medelstilldelningen till länet har dock ännu inte medgivitnågot aktualiserande av dessa projekt.Gislaveds kommun har i sin planering avbyggverksamhet tagit hänsyn till projekteringför att ej förhindra ett genomförande av förbifartenSmålandsstenar.Större trafikleder av typ väg 26 bör göras så trafiksäkrasom det går att få som ett riskmoment röjs undangenom att dra dessa leder utanför tätorten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att byggaförbifarten på genom .
mot · GH02T332 · 1994-01-25 00:00:00 — En tvärled mellan och Goda kommunikationsmöjligheter är av betydelse försåväl den enskilde som för näringslivet och dess utveckling.Blekinge är ett tätbefolkat län med befolkning ochnäringsliv koncentrerade i kustområdena och iOlofströmsområdet.För näringslivet och den tunga industrin är relationenKarlshamn/--av utomordentligt storbetydelse. Inte minst Olofströmsverken är beroendeav goda förbindelser med för sin verksamhet.I ett bälte genom västra , södra , norraSkåne och södra finns det dessutom ett stort antalorter med betydande näringsliv. Flertalet av företagen ärexport- och importinriktade och därmed helt beroende avgoda kommunikationer med omvärlden. En vägförbindelsegenom bältet skulle ha ett upptagningsområde med ettbetydande befolkningsunderlag.Den förändrade situationen på andra sidan Östersjönställer ökade krav på kontakter i östlig riktning, vilket bl.a.innebär ett ökat behov av att nå hamnarna i Blekinge.Handeln med t.ex. kan förväntas öka i inte obetydligomfattning . Detta får betydelse även i ettVästkustperspektiv. Den ökade integrationen mellanföretag i och ställer dessutom krav på bättreanslutning till och hamnarna på för näringslivet iregionen.Kommunikationer i nord-sydlig riktning är i storutsträckning tillgodosedda. Däremot saknas ensammanbindande led i öst-västlig riktning (tvärled) frånKarlshamn/över , ,och till /. Denna brist innebärsvårigheter för kontakterna mellan regionens olika företag.Rörligheten på arbetsmarknaden ochpendlingsmöjligheterna är dessutom begränsade.Den nuvarande vägförbindelsen med sin låga standardger begränsade trafikflöden. har utförttrafikprognoser för olika tvärledsalternativ. Oavsett val avsträckning erhålls ett stort trafikunderlag för tvärleden.Tvärleden, som knyter samman flera län och treEuropavägar är av mycket stor betydelse för näringslivet.Leden kommer att tillgodose behovet av såväl nationella,regionala som lokala person- och godstransporter.Kostnaden för en utbyggnad av leden är sådan attfinansieringen endast inom ramen förriksvägsplanens medel. Därför måste vägen behandlas idetta sammanhang och ges högsta prioritet.Kompletteringen av detta regionala stråk till en fullödigtvärförbindelse är av så stor betydelse att den börkomma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den s.k. tvärledens utbyggnadoch prioriteringen av denna led.
mot · GH02T334 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade om en kraftig satsning påinfrastruktur i form av vägar och järnvägar. Behoven varoch är stora och trots de stora satsningarna räcker pengarnainte till för att alla angelägna projekt ska genomföras underplanperioden.När det gäller E20 blev beslutet med ändring avregeringens proposition att ''inga åtgärder bör vidtas somhindrar att även sträckan --skalluppnå motorvägsstandard''. Däremot finns inte pengar tillmer än en bråkdel av denna utbyggnad. hållerVägverket för fullt på med planeringen av en motorväg. Ettprojekt vars totala genomförande ligger långt fram i tiden.Enligt min uppfattning var detta beslut det sämsta somkunde hända när det gäller att förbättra vägstandarden påE20 genom och . Här finns mångatrafikfällor, farliga korsningar, trånga passager ochbesvärliga genomfarter som verkligen behöver åtgärdas.Genom låsningen till motorväg kommer de flesta av dessasvåra ställen att finnas kvar till menför trafiksäkerheten. Hur det ekonomiska läget ser ut införnästa planeringsperiod vet vi inte och inte heller vilkaprioriteringar av infrastruktur som kommer att göras vidnästa lågkonjunktur. Det blir med stor säkerhet annat änstora vägprojekt, t ex sjukvård, barnomsorg, kultur ochtelekommunikationer. I så fall permanentar vi den situationsom allmänt bedöms som olycklig för trafiksäkerheten, detvill säga övergång från motorvägsstandard till en betydligtsämre och smalare väg på en trafikled vilken ''ger allvarligdiskontinuitet i standard med mycket allvarligakonsekvenser''.I stället borde planeringen inrikta sig på en 13-metersvägmed flera planskilda korsningar och nya och/ellerförbättrade förbifarter, bland annat vid . Enligtuppgift blir en motorväg ''bara'' dyrare än en 13-metersväg som en motorvägsentusiast uttryckte det. I dethär fallet rör det sig om miljarder, alltså inga småsmulorsom man kan bortse ifrån.Med tanke på den allvarliga miljösituationen iVästsverige och på de stora behoven av förbättrade vägar iregionen bör man enligt min mening ta ett mer samlat greppöver väginvesteringarna utifrån en strategi som tar hänsyntill miljön och som siktar på långsiktig tillväxt i helaregionen runt E20. Det mindre vägnätet bör rustas upp ochsamtidigt bör mer godstransporter föras över på järnväg.Men först och främst bör E20 prioriteras och resursertillföras så att hela sträckningen kan byggas ut till 13-metersväg . Däri bör erforderligaplanskilda korsningar och förbifarter ingå. Bättre en hel 13-metersväg än en halv motorväg! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hela återstående delen av byggs ut till 13-metersväg .
mot · GH02T335 · 1994-01-25 00:00:00 — Behovet av motorvägsstandard söderut från --dvs väg E 22 -- är alla överens om. Alla är överens om attvägen skall byggas och att den skall byggas . De allraflesta -- t ex kommun och i Kalmarlän -- är överens om vilken väg man ska bygga --kustalternativet.Men ändå är det tvärstopp. Naturintressena gör sighörda. Först hörde vi talas om att någon sett en örn för 10 årsedan. får vi höra att bullernivån kan bli för stor utmedstrandängarna. Någon har hittat ett fornminne. Så härhåller det på -- ständigt nya stopp.Eftersom det är så självklart för alla att man inte skallbygga en ny bred väg genom en vattentäkt eller i kanten aven vattentäkt -- vilket de båda andra alternativen innebär --så är det för besynnerligt att demokratin ska kunna ta sigsådana uttryck. Här försinkas ett projekt. Här får vi inteden sysselsättningseffekt vi i sydost så gärna skulle behöva.I detta vägbyggnadsprojekt skulle mer än någonsin vårtvalspråk SUNT FÖRNUFT behöva nyttjas.Vid årsskiftet låg ärendet hos regeringen men oavsett varnu än ärendet ligger för dagen -- hos regering ellervägverk -- så se till att igångsättningsbeslut tas och att vägE 22 påbörjas i enlighet med kustalternativförslaget.Om ett annat alternativ än kustalternativet skall väljaslär hela ärendet förskjutas . Sänd därförinte ärendet än en gång på remiss mellan alla instanser utanfatta ett beslut -- men gör det NU. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om väg E 22 söder om .
mot · GH02T402 · 1994-01-25 00:00:00 — I vårt land skadas och även dödas många människor ivägtrafiken. Detta visar att alla ansträngningar för attförbättra trafiksäkerheten är angelägna. En väsentlig del äratt vidtaga skadeförebyggande åtgärder. Här har bilbältetvarit av stor betydelse.Enligt gällande regler föreligger bilbältestvång för iprincip alla personbilar. Däremot innefattas inte s.k. EPA-traktorer, alltså en form av ofta tvåsitsig personbil medbegränsade hastighetsresurser. Huvudskälet för dettaundantag från bältestvånget torde vara att detta fordon inteska kunna framföras fortare än . Men detta bordeinte vara ett tillräckligt skäl med hänsyn till skaderiskernasärskilt vid frontalkrock. En människa kan medelstmuskelkraft stå emot hastigheter . Vidhastigheter är man således i detnärmaste oskyddad och löper stor risk att få svåra skadorkanske med invaliditet och även dödlig utgång.Sanningshalten i detta påstående framgick senast vid entrafikolycka i närheten av Kristianstadmed svåra personskador som följd.Mot denna bakgrund är det rimligt att utvidgabilbältestvånget även till s.k. EPA-traktorer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bältestvång till s.k. EPA-traktorer.
mot · GH02T403 · 1994-01-25 00:00:00 — finns ett s.k. provkörkort förnya innehavare av körkort. Detta innebär någotschabloniserat att nya körkortsinnehavare under entvåårsperiod vid även smärre förseelser inom trafikenförlorar körkortet.Bakgrunden till detta är att framför allt ungdomar ärkraftigt överrepresenterade i olycksstatistiken. Ungdomarkan med fog sägas vara både mer orutinerade ochoförsiktiga än äldre förare. I syfte att åtgärda detta har desenaste åren en rad åtgärder vidtagits, provkörkort ochövningskörning från är två sådana.Klart är att syftet att minska trafikolyckor medungdomar inblandade lyckats. Orsakerna är däremot merosäkra. Sannolikt har både provkörkortet och 16-årsgränsen haft och kommer att ha effekt. Dock kaninformation, utbildning och ett minskande bilköranderelaterat till lågkonjunkturen ha lika stor betydelse för denminskande olycksfrekvensen.Viktigare synes då vara att granska provkörkortet urprincipiell synpunkt. Det finns då stor anledning att varaskeptisk.Själva grundprincipen att nyblivna körkortsinnehavareskulle få ett skarpare straff för en likvärdig förseelse än ensom haft körkort är ur rättssynpunktfelaktigt. Det är felaktigt om en hastighetsöverskridelse på25 kilometer i ett fall innebär böter och i ett annatfall körkortsindragande. Därmed har samhället accepteratett kollektivt domslut. Den enskilde döms primärt för enhandling han eller hon gjort som individ menstraffpåföljden är inte primärt relaterat till förseelsen utantill gruppens mönster av förseelser. Detta är otillständigt iett rättssamhälle och bör avskaffas.Regeringen bör återkomma till medförslag om alternativa åtgärder till provkörkortet för attminska trafikolyckor bland ungdomar. Provkörkortet bördärmed avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av provkörkortetoch behovet av alternativa åtgärder.
mot · GH02T404 · 1994-01-25 00:00:00 — Hastigheten på vägarna i vårt land är ibland långt överde gränser som gällande lagstiftning tillåter. Många av dessabilförare utgör en trafikfara för övriga trafikanter. Attdessutom samtala i telefon, ibland under allt ochdessutom på starkt trafikerade vägar, leder med storsannolikhet till att man brister i uppmärksamhet ochdärmed blir en fara i trafiken både för sig själv och andra.Det är allt oftare än för bara mankan se förare med högre hastigheter än den tillåtna, medena handen styrande bilen och med den andra hållande i entelefonlur för samtal. Det kan inte, urtrafiksäkerhetssynpunkt, vara lämpligt att framföra ettfordon med ena handen och med den andra hålla entelefonlur.Biltelefonen är naturligtvis till stor hjälp för bland annatyrkeschaufförer i deras arbete. De telefoner där man skallhålla telefonluren i handen och köra bil bör intefå installeras . Efter en övergångstid måste, urtrafiksäkerhetssynpunkt, dessa förbjudas och så kalladhandsfree-utrustning installeras för att ökatrafiksäkerheten. Det kommer fler bilister på våra vägarsom tycker sig ha tid och intresse av att kommunicera itelefon vid bilkörning. bör vara denmyndighet som får i uppdrag att komma med förslag påtidpunkt när bara handsfree-utrustning får förekomma imotordrivna fordon. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bestämmelser omreglerad användning av biltelefon urtrafiksäkerhetssynpunkt.
mot · GH02T407 · 1994-01-25 00:00:00 — Utmärkning av lastfordon o.d. Stillastående lastfordon med eller utan släp har visat sigutgöra synnerligen stora olycksrisker. På olika håll i landethar vid upprepade tillfällen inträffat svåra trafikolyckor,varvid i flera fall bilister som kolliderat med sådanalastfordon omkommit.I är det t.ex. mycket vanligt att traktorer ochsläpfordon parkeras på vägbanan vid lastning avsockerbetor. Även om dessa fordon inte sällan visat sig hadålig eller till och med obefintlig märkning, sägererfarenheterna att även lagenligt utmärkta traktorer etc.kan vara svåra att observera av bilister i mörker och dimma.Detta gäller inte minst om bilisten får möte i det kritiskaskede då han/hon skall passera det stillastående fordonet.Bara på en enda väg i kommun i harflera svåra olyckor inträffat, där personbilar och enmotorcykel bakifrån i mörker kört in i stillaståendetraktorer. I ett fall avled en av passagerarnai en sådan bil, till följd av kollision med stillastående fordonsysselsatt med betlastning. De i olyckorna inblandadebilförarna resp. motorcyklisten försäkrar samstämmigt attde inte observerat den traktor som stod parkerad på allmänväg.Såväl VTK som FK innehåller vissa regler omreflexanordningar för långa och tunga fordon. Därtill harTSV utfärdat vissa närmare föreskrifter om vad som krävsenligt FK. Uppenbarligen är dessa regler klart otillräckligaför att eliminera här berörda olycksrisker.Även om tillgång på reflexmaterial av hög kvalitetsannolikt kan bidra till att reducera antalet olyckstillbudmed stillastående fordon fordras enligt vår uppfattningytterligare åtgärder för att skapa tillfredsställandetrafiksäkerhet i detta sammanhang. Då erfarenheterna visaratt reflexer på parkerade fordon kan vara svåra attobservera för bilist som får möte med fordon med påslagetljus, krävs uppenbarligen någon form av ljussignaler, helstroterande, vilka är väl synliga i på detstillastående fordonet.Utskottet har i tidigare betänkanden och senast i bet.1992/93:TU29 hänvisat till att ljus av karaktärenvarningsljus bör vara förbehållna fall som avses iföreskrifter härom som TSV gett ut och till att det i 96 §VTK krävs att parkeringslyktor och baklyktor skall varatända när fordon under mörker o.d. har stannats ellerparkerats. För de i vissa delar av landet ofta förekommandetrafiksituationer som vi i motionen hänvisar till äråberopade regler uppenbarligen otillräckliga. Av dennaanledning bör göra ett uttalande som innebär attstillastående lastfordon ovillkorligen måste vara förseddamed väl synlig ljusanordning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagändringinnebärande att stillastående lastfordon skall vara förseddamed väl synlig ljusanordning.
mot · GH02T408 · 1994-01-25 00:00:00 — har fler och fler bilägare skaffat sigbiltelefon. Säkerligen kan denna investering för många varatill både glädje och nytta om den används på rätt sätt.Enligt min mening kan det dock inte vara ett rätt sätt attanvända biltelefon då man håller en hand på ratten och i denandra handen håller man telefonluren. Detta är något somnumera är ganska vanligt vid bilkörning både på landsvägoch i stadstrafik.I dagens hetsiga trafiktempo krävs stor uppmärksamhetför att kunna framföra ett fordon trafiksäkert. Självklartmåste denna uppmärksamhet minska när man både skallköra bil och tala i telefon.Denna typ av biltelefon bör förbjudas avtrafiksäkerhetsskäl och ersättas av den telefontyp därbilföraren inte behöver lyfta en telefonlur vidtelefonsamtal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av reglerad användningav biltelefon ur trafiksäkerhetssynpunkt.
mot · GH02T409 · 1994-01-25 00:00:00 — Fram till var förarprövning förerhållande av körkort knutet till Trafiksäkerhetsverket.Genom upphörande harförarprövning inordnats iVägverket.Vid behandling av förslaget att TSV:suppgifter skulle överföras till konstaterades attvissa uppgifter som skulle överta var av såvälföreskrivande som tillämpande karaktär. Vikten av att göraen tydlig åtskillnad mellan dessa principellt skilda uppgiftertalade för att förarprövningen skulle flyttas ut frånVägverket.Utredningen 2 000 tillsattes och avgav utredningen sittbetänkande SOU 1993:34 Förareprövare. Utredningenföreslår bl.a. att det tillskapas en ny myndighet som skautgöra basen för förarprovverksamheten. Vidare föreslåsatt teoriprovet ska kunna åläggas utbildaren men attekonomiska skäl talar mot att föra över körprovet påutbildaren.Vi motionärer anser att länsstyrelserna ska övertaansvaret för utbildning, prov och tillsyn när det gällerkörkortsutbildningen.Länsstyrelserna handhar i nuläge merparten avkörkortsfrågorna. Det är registrering, utfärdande avtillstånd och ävenåterkallande av körkort. Länsstyrelserna sammankopplasav allmänheten med körkortsfrågorna . Det voredärför naturligt att länsstyrelserna även övertog ansvaretför utbildning, prov och tillsyn.En försöksverksamhet av ett samordnat ansvar förkörkortsfrågor och utbildning är värdefullt och därförföreslår vi att denna försöksverksamhet förläggs tillLänsstyrelsen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av ochförsöksverksamhet med körkortsutbildning.
mot · GH02T411 · 1994-01-25 00:00:00 — har genom sitt beslut om en förbättradtrafiksäkerhet enhälligt ställt sig bakom atttransportsystemet skall utformas så att högt ställda krav påsäkerhet i trafiken kan tillgodoses.Trafiksäkerhetsmålet har beskrivits i 1989 årstrafiksäkerhetsprogram. måste minst 200 färrepersoner dödas och drygt 5 000 personer färre skadas itrafiken . För att nå dessa mål måste olika åtgärdersättas in över ett brett fält, från infrastrukturinvesteringartill attitydpåverkan och utbildning.En väsentlig åtgärd för vägnätet innebär att anslagen tillunderhåll och drift relateras till trafikvolym ocheftersläpande behov.Åtgärder i vägmiljön har ännu inte kunnat genomföras iönskad utsträckning. Exempel på detta är vägmarkeringarmed breda linjer, målning av vägskäl samt vägskyltning. Ettytterligare exempel är vägskyltar som under många årgenom väderpåverkan tappat sin reflexförmåga och därmedinte kan vägleda trafikanterna under mörker. För attkontinuerligt hålla skyltfloran i ett ''garantiskick'' måsteväghållaren få ett nivåkrav på reflexverkan. Många skyltarfrån högertrafikomläggningen är ännu i bruk, vilket inte böraccepteras ur trafiksäkerhetssynpunkt.Utmärkning av sopcontainrarFasta föremål är ett problem i trafiken. Ca 100 personerdör pga kollisioner med fasta föremål utmed våragator och vägar. Till fasta föremål räknas bl a sopcontainrarsom står uppställda och som är dåligt utmärkta.Problem uppstår när en container är placerad på ellerinvid väg och saknar utmärkning av reflex. Reflexen måstefå en sådan utformning att röda/vita/gula diagonalamarkeringar riktas mot trafiken.I och finns lagkrav på en tydligreflexutmärkning med högreflekterande material som gördessa objekt mycket väl synliga i mörker.Bestämmelserna kan utformas så att onödigtbyråkratiskt krångel undviks. Container som nyttjas privatoch som placeras på tomt eller container som anbringas påannan plats kan befrias från kravet.Utmärkning av bakstamlyftar på lastbilarNär bakstamlyftar på last/distributionsbilar är nerfälldaskyms både reflexer och lampor på bilen. Lyftar är dagligenförekommande vid t ex varudistribution i våra tätorter.Lyftens kanter kan vara skarpa och orsaka skador på deoskyddade.I bl.a. är det krav på reflekterande flaggor somfälls ut när lyften är i utfällt läge och på så sätt gör andratrafikanter uppmärksamma på hindret i trafiken.Kostnaden för att utmärka lyften enligt tysk modell är ca100 kr per lyft.Markeringarna i den tyska kravspecifikationen harformatet och är placerade vid höger respvänster sida av lyften.Sveriges klimatsituation innebär snö och dålig sikt samtsand- och saltspridning. Detta ökar riskerna i en intensivtrafik och måste kompenseras av olika åtgärder, t.ex. bättrefungerande reflexanordningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av reflexutmärkning avsopcontainrar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utmärkning avbakstamlyftar på lastbilar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att underhåll och driftav vägnätet relateras till trafikvolymen.