mot · GI02So8 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:61 Vårdnadsbidraget. Vi kristdemokrater ser med oro på regeringens förslag tillförsämringar för barnfamiljerna.För oss är det självklart att varje familj själv ska få avgörahur den vill ordna sin barnomsorg. Statens ochkommunernas uppgift är att anpassa sig till familjernasönskemål, inte att styra familjernas val.Fyrpartiregeringen inledde en förnyelse avfamiljepolitiken. Det första steget togs 1992 då dörrarnaöppnades för alternativ inom barnomsorgen genom att denså kallade avskaffades.Det specialdestinerade statsbidraget till barnomsorgen harsedan dess avskaffats, men socialtjänstlagen åläggerkommunerna att betala ut bidrag till enskilda alternativ.Det andra steget togs i och med beslutet om enbarnomsorgslag som börjar gälla den 1 januari 1995.Barnomsorgslagen ålägger kommunerna att erbjuda plats iprivat eller barnomsorg åt alla barn som fyllt ettår.Vårdnadsbidrag minskar ekonomiskt avbräckDet tredje steget för att förbättra barnomsorgen och göraden mer rättvis togs i och med vårdnadsbidragets införandeden . Syftet med vårdnadsbidraget är att utjämnade orättvisor som finns mellan olika barnfamiljergenom att endast de som utnyttjar offentligt finansieradbarnomsorg får del av samhällets stöd. Vårdnadsbidragetökar småbarnsföräldrarnas möjligheter att kombinerayrkesarbete och omvårdnad om barnen på ett mer flexibeltsätt.Den föreliggande propositionen 1994/95:61 minskar återfamiljernas bestämmanderätt och handlingsutrymme. Enligtvår mening kan det inte vara statens eller kommunensuppgift att genom ekonomiska regler fastslå att en vissbarnomsorgsform ska föredras framför en annan.FlerbarnstilläggetDe tre viktiga stegen mot en familjepolitik grundad påfamiljens bestämmanderätt riskerar nu att rivas upp av densocialdemokratiska regeringen. Regeringen vill dessutomgenomföra ytterligare försämringar för de familjer som harmånga barn genom att sänka flerbarnstillägget.Vi konstaterar att för många familjer med fler än tre barnsom lever på marginalen blir den ekonomiskasituationen ohållbar. Fler än 192 000 familjer kommer attberöras av förändringarna i flerbarnstillägget. Med ettbibehållet vårdnadsbidrag skulle situationen förbättrasavsevärt för många av dessa väljer annan barnomsorgEnligt den senaste barnomsorgsundersökningen hade ijanuari av föräldrar med barn mellan 3månader och ordnat barnomsorgen på egen hand. En stordel av dessa är föräldrar som är hemma med föräldrapenning.Men det är också många familjer som inte har möjlighet attutnyttja den subventionerade barnomsorgen. Andra anser attdet finns bättre lösningar.Det handlar om föräldrar som skiftarbetar, föräldrar sombor i glesbygd eller föräldrar som valt att fortsätta att varahemma efter tiden med föräldrapenning. För dem harvårdnadsbidraget åtminstone något bidragit till att utjämnaskillnaderna i förhållande till andra barnfamiljer.Det finns många tänkbara sätt att utnyttjavårdnadsbidraget. De far- och morföräldrar som åtagitsig att sköta om sina barnbarn, ofta därför att barnensmamma är ensamstående, kan t.ex. få en liten ersättning förden insatsen. Ett par familjer kan slå sig samman och delapå barnomsorgen. Vårdnadsbidraget kan också göra detmöjligt att vara hemma några månader extra på heltid för densom så önskar. De som sparat dagar frånföräldraförsäkringen kan kanske dryga ut pengarna medvårdnadsbidraget och sköta barnet själva väljer vårdnadsbidragIntresset för vårdnadsbidraget är stort. I september månadbetalades vårdnadsbidrag ut till 167 185 familjer, eller 70procent av alla familjer med barn mellan . Av demsom får vårdnadsbidrag tar ut helabidraget, vilket innebär att de antingen har privat barnomsorgeller att en förälder är hemma på heltid.I av familjerna arbetar en förälder deltid,har barnet mellan 15 och i barnomsorgoch får ett tillskott på i form av vårdnadsbidrag.Återstående utnyttjar omsorg upp till15 timmar och får därmed ett tillskott på i form avvårdnadsbidrag.Fler och fler familjer har insett vårdnadsbidragets fördelar.Antalet som tar ut vårdnadsbidrag har ökat för varje månad.För de av barnfamiljerna som inte alls valtvårdnadsbidrag har ingenting förändrats.Vårdnadsbidraget är alltså i första hand en reform som gördet möjligt för familjerna att ordna barnomsorgen merflexibelt och som skapar större rättvisa mellanbarnfamiljerna, men det bidrar också till att hålla nerekostnaderna för kommunerna.60 000 nya barnomsorgsplatserGenom barnomsorgslagen är kommunerna från och med 1januari 1995 skyldiga att erbjuda barnomsorg till alla barnöver när föräldrarna så önskar. Kommunförbundeträknade 1993 ut vilka kostnader barnomsorgslagen skullemedföra för landets kommuner. Förbundet kom fram till attdet skulle behövas 60 000 nyabarnomsorgsplatser. Kostnaden för dessa blir cirka 3,4miljarder kronor. Något resurstillskott har inte aviserats frånstaten, vilket är ett avsteg från finansieringsprincipen.Kommunförbundet har senare reviderat siffrorna ochmenar att 3,4 miljarder var en underskattning. Enligt ennyligen genomförd undersökning av , , säger sig avkommunerna inte kunna leva upp till lagens intentioner.Ett avskaffande av vårdnadsbidraget innebär alltså intebara att de föräldrar som valt att utnyttja vårdnadsbidragetoch inrättat sig efter det drabbas, utan också att de föräldrarsom inte kan få den daghemsplats de efterfrågar och har rätttill står utan alternativ. Detta på grund av kommunernasdåliga ekonomi.Mot denna bakgrund yrkar avslag påpropositionen om ett avskaffande av vårdnadsbidraget.ÖvergångsreglerRegeringens proposition innebär vidare att de tidigareavskaffade garantidagarna återinförs. Detta kommer dockinte att gälla de föräldrar som utnyttjat vårdnadsbidraget.Antalet garantidagar minskar i förhållande till hur mångamånader vårdnadsbidraget utnyttjats.Om detta genomförs drabbas många barnfamiljer dubbelteftersom konsekvensen av de beslut de tog integick att förutse.Om propositionen 1994/95:61 bifalls är det rimligt attförslaget kompletteras med övergångsregler när det gällergarantidagarna som innebär att inte vissa grupper drabbas påett oskäligt sätt. Exempelvis kan rätt till garantidagar utanersättning ges. Detta belastar inte budgeten.Ytterligare en konsekvens av ett upphävande av lagen omvårdnadsbidrag blir, enligt regeringen, att den utökade rättentill tjänstledighet för småbarnsföräldrar försvinner. Detta ärdjupt olyckligt.Regeringens främsta argument för att avskaffavårdnadsbidraget är kostnaden. Rimligen kan dock interätten till tjänstledighet efter barnets födelsebelasta statskassan, varför huvudargumentet faller.Vi kristdemokrater ser med oro på att rätten tilltjänstledighet inskränks. De familjer som vill ägna mer tidtill sina barn fråntas inte bara ersättningen, utan även rättentill ledighet.Vid ett avskaffande av vårdnadsbidraget bör den utökaderätten till tjänstledighet vara kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:61 i dess helhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid avslag på yrkande 1 införaövergångsregler för garantidagarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid avslag på yrkande 1bibehålla den utökade rätten till tjänstledighet försmåbarnsföräldrar.