mot · GI02Ub11 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:85 Betyg i det obligatoriska skolväsendet Vi delar den uppfattning, som framförs i en fyrpartimotionfrån partierna i den föregående regeringen, att det ärolyckligt att nu fatta beslut om långtgående förändringar ibetygssystemet, utan att tillräckliga ansträngningar gjorts attåstadkomma en bred politisk förankring av besluten. Eleveroch lärare har rätt att kräva ett betygssystem som ligger fast,oberoende av skiftande politiska majoriteter. Vi beklagademycket att det, trots ett enigt utredningsförslag och trotsförsök att nå en kompromiss, inte blev möjligt att få ett brettstöd för betygsbeslutet hösten 1990.I första hand bör förevarande proposition alltså avslås iavvaktan på ett nytt förslag, som har förutsättningar att få ettbredare stöd.Om majoriteten ändå anser att ett nytt riksdagsbeslut påbetygsområdet skall fattas , vill vi i denna motion redogöraför ståndpunkter i betygsfrågan. Vårförhoppning är, i så fall, att vissa förbättringar skall kunnaåstadkommas under utskottsarbetet.Betygssystemet har debatterats. Det har råttenighet om att det nuvarande betygssystemet tjänat ut sin rolloch att det bör ersättas med ett nytt betygssystem. Förcentern har det varit en viktig princip att ersätta det relativabetygssystemet, där eleverna jämförs med varandra, med ettmål- eller kunskapsrelaterat betygssystem där elevernajämförs utifrån fastställda mål.Betyg inom skolsystemet har flera olika funktioner. Betygär bl.a. ett sätt att ge information till eleven och föräldrarnaom elevens prestation. Betyg har haft, och kommer troligenatt ha, en funktion som ett urvalsinstrument tillgymnasiestudier. Det är troligen så att även inom denkursutformade gymnasieskolan kommer inte alla elever attkomma in på sitt förstahandsval, varför betygen ävenframgent kommer att ha en viss roll som urvalsinstrument.Denna funktion gör även att betygen får en rättsverkan.Betygen är även i mål- och kunskapsrelaterad grundskola enkvittens om att eleven nått de krav som finns i kursplanerna.Rätt använda kommer betygen att vara ett pedagogiskthjälpmedel och en del i en kontinuerlig process avutvärdering och information till eleven. Betygen kommer häratt komplettera skolans övriga information ochutvecklingssamtal till eleven och föräldern.Betyg i den obligatoriska skolanDet måste anses som principiellt betänkligt att ha ett betygsom anger att en elev lämnar den allmänna obligatoriskaskolan med betyget otillräckliga kunskaper. Det ärskolhuvudmannens skyldighet att tillgodose alla eleversbehov och att då det är påkallat ge elever med behov av extrastöd sådan hjälp att de når minst kravnivån. Det betygsstegsom anger otillräckliga kunskaper bör utmönstras urslutbetyget från . Med denna förändring får viett betygssystem med en femgradig skala. Några ytterligareförändringar kan vi inte anse vara motiverade. Detta bör gesregeringen till känna.De elever som av olika omständigheter inte nått kravnivånskall ha rätt att få ett skriftligt omdöme där det framgår hurlångt eleven nått, anledning till uteblivet betyg etc. Ipropositionen framgår ej på ett klargörande sätt vilkenjuridisk status detta dokument skall ha. En skriftliginformation om elevens studieresultat som upprättas avskolan blir i likhet med betyg en allmän handling och somsådan i regel offentlig. Med de i propositionen angivnaexemplen på innehåll i ett studieomdöme, bl.a. anledning tilluteblivet betyg, bör detta betraktas som uppgifter omenskildas personliga förhållanden och om skolanselevvårdande verksamhet. Dessa uppgifter bör kunna bliföremål för sekretess. Detta bör ges regeringen till känna.Tidpunkt för betygCenterns uppfattning är att betyg skall ges endast igrundskolans senare del.Betyg som sätts före slutbetyget ger ett skriftligt beskedom elevens aktuella skolsituation och en signal om elevensmöjligheter att vid slut nå kravnivån. Vi anseratt det är av värde att skolan vid flera betygstillfällen ger enmer preciserad information om elevens skolsituation juhögre upp i som eleven kommer. Betyg bördärför ges från och med årskurs sju.Skriftlig informationI det föregående riksdagsbeslutet angavs en skyldighet attge skriftlig information från och med årskurs fem. Ipropositionen föreslås denna skyldighet upphöra.I kursplanerna framgår klart vilka kunskapskrav elevernaförväntas ha förvärvat efter det femte årets slut. Efter detfemte året skall en nationell avstämning göras. Vi finner detnaturligt att information om elevens kunskaper ochutveckling utifrån kursplanens kravnivå antar formen av ettobligatoriskt skriftligt omdöme. Detta omdöme skall inteersätta utan vara ett komplement till utvecklingssamtalen.Regeringen bör ges detta till känna.Skriftliga omdömen skall inte ha karaktären av betyg. 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studieomdöme,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en femgradig betygsskala,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska skriftliga omdömen.