mot · GH02U643 · 1994-01-25 00:00:00 — för barns rättigheter kontrollerar attde länder, som ratificerat , lever upp tillde målsättningar man antagit. Man kritiserar utan att dömaoch försöker ge råd och hjälp för att alla bättre skall kunnaefterleva konventionen. 149 länder har ratificeratkonventionen. Det har hänt att så mångaländer så snabbt antagit en ny konvention. FN-kommitténsövervakningsroll är unik och leder även till att mananvänder många frivilligorganisationers rapporter somkomplement till sitt eget övervakningsarbete. Detta är bl.a.en av orsakerna till att vi har så god dokumentationvad gäller olika former av barnarbete.Barnarbete har alltid funnits, men aldrig i sådanomfattning som . (förarbetsmarknadsfrågor) bedömde attantalet barnarbetare i världen uppgick till 50 miljoner. I daganser man att det är minst 150 miljoner barn somexploateras. Det är givetvis osäkra siffror. Statistiken ärofullständig i många länder. Barn arbetar ofta på svartamarknader, som över huvud taget inte ingår i någon officiellstatistik. Avgränsningar av vad som skall definieras sombarnarbete är svåra att göra. Så ingår t.ex. inte iberäkningarna det arbete som utförs av barn inom familjen.Siffrorna avser arbete utanför hemmet.Vi har fått se skrämmande bilder från fabriksbränder,där barn och kvinnor hållits inlåsta och därför inte kunnatfly undan lågorna. De har hållits inlåsta för att man skullekunna kontrollera att de utförde sina arbeten. Arbeten sominte kan betraktas som annat än slavarbete. Många barn,som arbetar på detta sätt, har sålts av sina föräldrar, iblandmed hoppet att detta offer skulle kunna rädda andra barn ifamiljen.Kampen för överlevnad gör att barn både känner och''förstår'' att de måste bidra till familjens ekonomi. Detråder stor enighet bland , och bland deorganisationer som arbetar med och för barn, om vissagrundläggande åtgärder för att kunna komma åt attbekämpa det ekonomiska utnyttjandet av barn. Utbildningär det viktigaste instrumentet att förbättra barns situation.Det ger rätten till en barndom, det ger barn upplysning ochinformation -- och det viktigaste -- utbildning får intehindras av arbete.Barnarbete förekommer över stora delar av världen . Det är mest utbrett i delar av , ochvissa delar av . Från , ett av världens mycketfattiga länder, rapporterade exempelvis Child Workers inNepal (CWIN) om en undersökning av 365 mattfabriker iKatmandu. Man uppskattar att hälften av alla arbetare därär barn . Ägarna till fabrikerna har inte varitvilliga att lämna upplysningar vare sig om antalet anställdaeller om de anställdas förhållanden. CWIN intervjuade istället 3.322 barn. Tre av fyra barn var ,var . Barnen rekryteras ofta genomsärskilda agenter, som erbjuder desperata, fattiga föräldrarlån i utbyte mot barnens arbetskraft. Vart tolfte intervjuatbarn var skuldsatt, barnen ser sällan till några pengar ochhar svårt att bli av med skulden.Fabrikerna är oftast för trånga, de har dåligt ljus ochventilation, rummen är fyllda med ulldamm. Barnen får ris,linser och lite grönsaker, vanligtvis är måltiderna torftigaoch otillräckliga. Arbetstiden är ofta om dagen.Fjorton procent av flickorna berättade vid intervjuerna attde utsattes för sexuella trakasserier vid sina sovplatser -- enmycket hög siffra med tanke på den motvilja man härkänner för att svara på känsliga, personliga frågor av dennaart. Mattindustrierna anses vara rekryteringsbas tillbordeller, inte bara i . När barnen blir äldre körs desom regel obönhörligen ut från arbetet. Som vid all annanillegal handel är det dock fortfarande svårt att få bindandedokumentation för den informella länken mellanmatthandeln och prostitutionen.SODIFAC är en inhemsk biståndsorganisation iGuatemala som arbetar i de många slumområden som finnsi huvudstaden de . Man försökerframför allt fånga upp barn, som kommer från landsbygden.Majoriteten av dem är indianer. SODIFAC har t ex hjälptbarnen att starta kooperativ. Barnen går i skolan fyratimmar och arbetar . De får fri mat pådagen och fri läkarvård. Ändå kan det tyckas märkligt viden första anblick att en frivilligorganisation som harbarnkonventionen som rättesnöre accepterar att barnenfaktiskt arbetar. Men man måste då komma ihåg attbarnarbete, så som samhället där fungerar , är enlivsnödvändig del av familjernas inkomster. Utan barnensarbete skulle en familj aldrig klara sig. SODIFACaccepterar detta, men ger också barnen god undervisning,vilket de annars inte skulle få. avGuatemalas befolkning är analfabeter.I finns en motsvarande organisation, därman arbetar något annorlunda. Bl.a. arbetar man aktivtmed jämställdhet. När man arbetar med de arbetandebarnen försöker man påverka flickor att utbilda sig i typisktmanliga arbeten. ger man sig ut bland barnen påmarknaderna, busstationerna och gatorna, och varje lördagförsöker man få barnen till en stor park i , därde kan få möjlighet att leka och vara barn. Många barnarbetar här i bullrig, gyttrig och smutsig miljö, den sområder på gator och marknader. De har sällan fast anställningutan arbetar inom den informella sektorn, de säljer varoroch tjänster av olika slag. Man har i stället arbetat för attäven barn skall ha rätt till en extra jullön.I heter den organisation som försöker värnabarnens rättigheter C.D.J.F. Den började sombarnrättsorganisation. Man ställde upp med juridisk hjälpoch försökte förmå domstolar att inte döma unga människortill fängelse, eftersom de i så fall placerades bland vuxnakriminella under mycket vidriga förhållanden. Ett stortproblem var -- och är fortfarande om än inställningen börjatförändras -- våldtäkterna på unga flickor. I Tegucigalpabegås , året om, minst tio våldtäkter på ungaflickor . Det vanliga är sedan attvåldtäktsmannen -- om det inte var fadern eller en närasläkting som förövat dådet -- betalar flickans föräldrar föratt de inte skall anmäla fallet till polisen. Eftersomfattigdomen är så skriande tar föräldrarna vanligtvis emotpengarna. Brottet anmäls aldrig.C.D.J.F. driver även skolor för barn vars föräldrararbetar på stadens marknader. Lokalerna är ofta i useltskick, ett femtiotal barn kan undervisas på 20 kvadratmeter.Barnen lider ofta av undernäring. Ändå finns det hopp förframtiden och en stor glädje bland de barn, som här blirhjälpta genom att få utbildning.Vi har -- genom att dra fram några exempel på olikasorters barnarbete från olika delar av vår värld -- försöktbelysa komplexiteten i barns situation.Det saknas inte lagar och internationellaöverenskommelser. Genom , antagen1989, fick världens två miljarder barn egen lag. I den sägsatt barn har rätt till skydd mot ekonomiskt utnyttjande ochmot att utföra arbete som kan vara skadligt eller hindrarbarns utbildning eller utveckling. Långt varbarnarbete förbjudet. antog 1973 en konvention motbarnarbete och exploatering av unga arbetstagare.Minimiåldern för arbete sätts till , fast vissa länder harpga sin ekonomiska situation beviljats en gräns på 14 år.Barn mellan skall bara få utföra lättare arbete.För arbeten som kan äventyra hälsa, säkerhet eller moral äråldersgränsen 18 år.I verkligheten förhåller det sig helt annorlunda. Just föratt barnarbete i teorin inte finns, så saknar barnarbetare alltrygghet och försäkring i arbetet. Om de blir sjuka ellerskadade står de utan skydd. De är mer utlämnade ochrättslösa än vuxna arbetare.Vad kan vi göra?Den första spontana reaktionen mot detta fruktansvärdautnyttjande av barn är avsky och avståndstagande. I USAhar ett förslag om importförbud väckts, ''The Harkin ''.Förslaget har namn efter sin upphovsman, senator . Det är ännu inte behandlat. Även i den tyskaförbundsdagen har liknande förslag väckts och är underbehandling.På många håll genomförs bojkottaktioner. En sådanbojkottaktion i ledde till att amerikanska importörerbytte leverantörer. Konsumenter i i-länder kanske fredarsina samveten genom sådana bojkotter, men i detta fallförlorade 25 000 barnarbetare i sina arbetenutan att få någonting i stället. Det är därför tveksamt ombojkottaktioner är den bästa vägen att nå förändring. Detfinns en uppenbar risk att barnen i stället arbetar i andrasektorer, där villkoren i ännu mindre grad är kända ochmöjliga att påverka. Kanske tvingas barnen in i kriminalitetoch prostitution.Organisationer som kämpar för barnens rätt förespråkaren annan väg. De vill att importörer i samarbete medbarnrättsliga organisationer skall sluta avtal om förbättradevillkor med sina leverantörer. De har erbjudit sig attsamarbeta med t.ex. svenska importörer, men har intemötts av något gensvar.Även fackliga organisationer engagerar sig i växandeomfattning i kamp för barns rättigheter. FFI (FriaFackföreningsinternationalen) antog 1992 en ursprungligensvensk motion med innebörd att FFI skall driva aktionermot barnarbete.Ett totalförbud med krav på efterlevnad skulle intehjälpa barnen eller deras föräldrar.Däremot kan vi genom information om problemen ochaktiva insatser för att stävja de värsta avarterna,slavarbetena, bidra till att göra barns framtid bättre. Ettförsta steg kan vara att kräva att en produkt som mattorförses med intyg om att de inte är knutna av barn under 12--14 år.Samråd mellan olika aktörerHär finns också, i allra högsta grad, ett politiskt ansvar.Regeringen bör därför ta initiativ till överläggningar medimportörer i de branscher som är berörda, barnrättsligaorganisationer och fackliga organisationer. Dessaöverläggningar bör syfta till en handlingsplan för attförbättra villkoren för barnarbetare. Först om sådanalösningar visar sig helt omöjliga bör andra politiska åtgärderövervägas.Kartlägg verklighetenVi vet inte med säkerhet i vilken utsträckning svenskaimportörer baserar sin verksamhet på barnarbete. Enkartläggning av förhållandena är därför önskvärd. Det ärinte enkelt att göra en sådan kartläggning, men man börsträva efter att klarlägga mönstren.Internationellt samarbeteDessutom bör representanter i olikainternationella samarbetsfora ta upp problemen medbarnarbete och föreslå åtgärder. I alla sammanhang därhandelspolitik, konkurrenspolitik samt givetvis mänskligarättigheter tas upp, har kampen för barnens villkoraktualitet. Frågan har t.ex. inte i tillräcklig grad tagits uppi GATT-förhandlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ till samråd med olikaaktörer i syfte att avskaffa barnarbetet,2. att hos regeringen begär en kartläggning avde svenska handelsmönstren i enlighet med vad som anförtsi motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt samarbete kringåtgärder mot barnarbete.