ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T910 · 1994-01-25 00:00:00 — är avsikten att tillstånd för långvägabusstrafik skall beviljas mer generöst . I den nyalagstiftningen har införts en omvänd bevisbörda, när detgäller att bedöma om ekonomisk skada på järnvägstrafikenuppstår om nya tillstånd till långväga buss tillstyrkes. Ävenandra uppmjukningar har skett i den nya lagen för att flerbusstillstånd skall kunna beviljas. har sedanlagen ändrades tillstyrkt ett trettiotal nya tillstånd, som efteröverklaganden från SJ ligger hos regeringenför prövning.Sedan fattade beslut om förändringen iyrkestrafiklagen har helt nya förutsättningar tillkommitinom kollektivtrafiksektorn, vilka kan beskrivas iföljande:Enligt trafikpolitiska beslut harSJ, samtliga länstrafikbolag och Gotlandslinjen genomförtett enhetligt och rikstäckande samtrafiksystem för tåg--buss--båt i vilket över 1 000 orter sammanbinds medavseende på tidtabeller, information (bl.a.Rikstidtabellen), genomgående biljetter (Tågplus),trafikledning vid trafikstörningar (Samtrafikplanen).Genom samtrafikplanen har redan skapats s.k.tvärförbindelser och fjärrförbindelser för mindre ortervilket var ett av syftena med förändringen avYrkestrafiklagen.För att förvalta Riksdatabasen för bl.a.tåg- och busstrafik i , framställa Rikstidtabellensamt vidareutveckla och marknadsföra Tågplus har SJ ochlänstrafikföretagen bildat Samtrafiken i SverigeAB. Företagets verksamhet kommer att lida ekonomiskskada om ansökningarna som prövas av regeringenbeviljas. Detta kan leda till försämringar med avseende påtrafik- och fjärrförbindelser för mindre orter.SJ ochlänstrafikföretagen har träffatöverenskommelser om gemensamma satsningar på nyatågsystem (Bergslagen, Kust-till-Kust, ,Älvsborgsbanan m.fl.). Fler liknande överenskommelserkan också förväntas. I ett relativt glest befolkat land somSverige är utrymmet för två kollektivtrafiksystembegränsat. Länstrafikhuvudmännen måste även gesutrymme att hävda sig som järnvägsintressenter i olikasammanhang.Med anledning av ovannämnda nya förutsättningar inomkollektivtrafiksektorn behövs en översyn avyrkestrafiklagen angående tillståndsgivningen för långvägabusstrafik. I avvaktan på en sådan översyn bör regeringentills vidare inte bevilja några nya tillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av lagstiftningen medanpassning till nya trafikmässiga och ekonomiskaförutsättningar inom kollektivtrafiken.
mot · GH02T912 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är nu hög tid att regering och riksdag ändrar lagenom parkering på enskild mark. De s.k. parkeringsbolagenhar i lag givits rättigheter som är orimligt omfattande och ipraktiken lett till en maffialiknande verksamhet.Dagligen begås rättsliga övergrepp mot bilister somanvänt sig av enskild parkering där ett parkeringsbolaganvänder lagen för att tjäna pengar. Inte för att i första handerbjuda parkeringsplatser.Med de s.k. kontrollavgifterna ''bötfäller'' man ävenbilister som betalt avgift. kan mätare vara felaktigaoch bilisten försöker påtala detta för ''bolaget''. Men -- hurnå ett parkeringsbolag som inte är kommunalt utan har sittkontor någon annanstans i landet och som dessutom intehar något telefonnummer.Ett exempelSå är det med Scanpark, berättar upprörda bilister somläst namnet på en skylt men inte fått något telefonnummerens genom Telias nummerupplysning. Hur skall man dåkunna bestrida en parkeringsbot, så som lagen ger rätt till?Jo, man skall skriva till Bolagsinkasso!Hänvisningen anger att något är sjukt. Mensymptomatiskt för större delen av branschen. I den mån ettbolag har uppgivit telefonnummer så håller sig dennaegenmäktiga bransch med ''telefontider'' omdagen. Och är det ständig upptagetton -- ellertelefonsvarare som motsvarar begreppet ''Goddag yxskaft''.Under allmänna motionstiden /93 väckte jag enmotion i samma syfte som denna, dvs. att regering ochriksdag tar till sig detta problemkomplex som beror på ennaiv lagstiftning. Regering och riksdag har trott att de somfått lagen att rätta sig efter i verkligheten utnyttjar den,tänjer den och helt eller delvis struntar i den. Motionenmötte dock bara ett förstrött intresse i . Men destostörre intresse hos den allmänhet som vet bättre.RättsvidrigtDär parkeringsbolagen verkar existerar sällan densvenska rättsstaten. De flesta som blivit utsatta för felaktigkontrollavgift får sällan reell möjlighet till rättelse. Svenska bilister luras betala tiotals miljonerkronor till ett gigantiskt bluffmakeri i parkeringslagenshägn.Att hänvisa till , som trafikutskottetgjorde , är att göra ont värre. Dess förslag är itotalt fel riktning, ett faktum som framhållits i remissvarfrån Biluthyrningsbranschens riksförbund.I stället måste kompetentaledning ta sig an uppgiften att efter en snabbdepartementsutredning lägga fram lagförslag till riksdagensom radikalt sanerar i parkeringsträsket. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av en snabböversyn och ett lagförslag som syftar till en genomgripandesanering av parkeringsbolagens verksamhet.
mot · GH02U204 · 1994-01-25 00:00:00 — Än lever delar av jordens befolkning i fattigdom.Fem av sex människor på jorden lever i u-världen, varav caen miljard lever under absolut fattigdom i svält ochsjukdom.Erfarenheterna från en rad nationer har visat attfattigdomen inte är ödesbestämd. Länder med ekonomiskfrihet kan under en enda generation gå från djupastefattigdom till relativt välstånd.Åtskilliga forskningsrapporter har fastslagit att det är iu-ländernas informella sektor som dynamiken ochinnovationsförmågan finns. Den informella sektorn utgörsav bönder, hantverkare, kvinnor i hemmen och annansmåföretagsamhet.Biståndet skall stärka de fattiga människorna och inte enineffektiv statsförvaltning. Biståndsarbetet kan med storsannolikhet utföras bättre och effektivare än vad som skeri dag.Generellt sett måste biståndsarbetet ske mera motresultatinriktade mål och i större utsträckning bygga påideella frivilliga organisationers medverkan. De statligtadministrerade projekten bör bli mer koncentrerade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndets inriktning.
mot · GH02U205 · 1994-01-25 00:00:00 — Den stöd till de kubanskadissidenterna är av stor betydelse. Radio spanskasändningar var fram en av de få möjligheter somfanns för att informera om den Kuba-politik och solidaritet gentemot de demokratiska kraftersom kämpar för en demokratisk och fredlig utveckling såvälinne i som i exil. Det är därför mycket beklagligt attdessa sändningar upphört.När det gäller bidrag för utveckling av demokrati ochmänskliga rättigheter på bör medel överföras frånKuba-hjälpen till rättigheter iKuba och till de demokratiska politiska organisationer somformar den Demokratiska Plattformen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till de demokratiskakrafterna på .
mot · GH02U207 · 1994-01-25 00:00:00 — land, den s k utbrytarrepubliken i norraSomalia, bör få en större del av biståndet till än vadsom nu är fallet. Största delen går till de områden i söderdär det har varit eller är krig. Således lönar sig krig.I land är det lugnt och där behövs minst likamycket hjälp som i södra . Det är således mycketangeläget att regeringen prövar hur hjälpen tillSomalialand skall kunna utformas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av biståndet tillSomalia.
mot · GH02U208 · 1994-01-25 00:00:00 — Vid bedrivs en omfattande utbildningsom främst omfattar länderkunskap ochkulturmönsterfrågor samt språkutbildning i ett stort antaleuropeiska och utomeuropeiska språk.Den samlade erfarenheten vid ochbredden i kursutbudet gör dess position i unik.Inget annat utbildningsinstitut erbjuder en liknandeyrkesinriktad u-landsförberedande utbildning, varken ifråga om språk eller u-lands- och kulturkunskap.Verksamheten bedrivs i mycket moderna ochändamålsenliga lokaler, med en mångkulturellpersonalstab. Till skolan är knutna som ordinarie ochextraanställda lärare ett 20-tal olika nationaliteter. Dettaförhållande skapar en unik internationell miljö som ingetannat utbildningsinstitut i kan uppvisa. Dessutomskapas utomordentliga möjligheter till integration mellanspråkutbildning och land- och kulturkunskap.SIDA har varit U-centrums största kund. I taktmed att antalet kontraktsanställda i biståndsarbetet minskathar SIDA minskat sin efterfrågan på språkkurser. En stordel av SIDA:s utbildningsbehov upphandlas även hosprivata företag. har svårt att ersätta den minskadeefterfrågan från SIDA med nya kunder från näringsliv ochorganisationer.Mot bakgrund av den unika utbildningskapacitet somSandö U-centrum erbjuder har institutionenutomordentliga möjligheter att fylla en allt viktigarefunktion inom det svenska biståndet. Det är därför rimligtatt regeringen verkar för att skolans utvecklingskapacitetverkligen utnyttjas till fullo, genom att förlägga ytterligareutbildningsverksamhet inom biståndsområdet till U-centrum.För att ta till vara den reurs som utgörföreslår vi följande åtgärder: UD:s språkutbildning påhandläggarnivå koncentreras till Sandöövrig statligintegrerad språk- och kulturutbildning inom biståndets rami möjligaste mån förläggs till Sandösärskilda medel ställstill U-centrums förfogande försärskilda marknadsföringsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av ytterligareutbildningsverksamhet inom biståndsområdet till .
mot · GH02U213 · 1994-01-25 00:00:00 — har diktaturregimer runt om i världenfått ge vika inför människors krav på frihet och politiskmångfald. Utvecklingen har på många håll gått mycketsnabbt. , som den sjungande revolutioneninleddes i och föll, var hela 38 av 45stater i söder om militärdiktaturer ellerenpartistater. Bara , , hadehälften inlett diskussioner om allmänna val.I är apartheidsystemet efter många års kamppå väg att försvinna. De fria valen som utlysts till april 1994kan ses som den definitiva slutpunkten. I styrsflertalet länder av civila regeringar och den politiskaomdaningen har också möjliggjort viktiga ekonomiskareformer.I varje enskilt land måste möjligheterna att bygga nyastabila samhällssystem tillvaratas. avförtryck och envälde är vägen dit ofta lång och snårig, medrisk för bakslag. I många länder saknar människornaerfarenhet av politiskt arbete inom demokratins ramar. Depolitiska tomrum som uppstått efter att socialistiska systemkollapsat riskerar att ge utrymme för krafter sommotarbetar demokratisk utveckling. Demokratin har intesegrat, den har på många håll fått en ny chans, som inte fårgå förlorad.Svensk utrikes- och biståndspolitik skall vara endrivkraft för demokratin i världen. Genom bistånd kanpolitisk mångfald och övergång till flerpartisystemuppmuntras. Biståndet måste också bli ett ännu effektivareinstrument för främjandet av mänskliga rättigheter. Sverigevinner endast trovärdighet i kampen för mänskligarättigheter och demokrati om avsteg från humanitäraprinciper fördöms oavsett i vilket land det sker eller av vemdet begås.Demokratibiståndet bygger till stor del på utbyte avkunskap och erfarenheter, inte överföring av pengar. Stödtill lokal självstyrelse, uppbyggande av rättsväsende, stödtill förberedelser och genomförande av val, utbildning avjournalister verksamma inom fria medier och utbildning avpolitiker är viktiga inslag i ett utvidgat demokratibistånd.Fristående politiska stiftelser och organisationernärstående de politiska partierna kan i vissa avseenden varabättre ägnade att främja demokratiseringsprocesser imottagarländerna än statliga myndigheter, som måsteunderkastas högre krav på politisk neutralitet.Det handlar då inte om att stödja partierna direkt, utangenom kunskap och utbyte stimulera framväxten avdemokratiska, fungerande partier som deltar i val ochklarar av att ta politiskt ansvar. Det handlar om att spridakunskap om det demokratiska arbetets förutsättning ochvillkor. I vissa fall kan det vara angeläget att vända sig tillexempelvis kvinnor, ungdomar eller någon etnisk minoriteti syfte att bredda den politiska delaktigheten. Bildandet avfungerande, självständiga partier i mottagarländerna är engrundläggande och omistlig del i en demokratiskutveckling.Därför är det angeläget att bistånd ges till den här typenav projekt i syfte att stödja utveckling av flerpartisystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratibistånd.
mot · GH02U217 · 1994-01-25 00:00:00 — Humanitära insatser av svensk FN-trupp Svenska FN-bataljonen i fannåtskilliga möjligheter till rent humanitära insatser --''humanitarian job'' -- vid sidan av självatrupptjänstgöringen. De svenska FN-soldaterna gjordeinsamlingar inom truppen för att kunna finansiera vissasådana insatser.FN-trupp på bevakningsuppdrag skall naturligtvis inteengagera sig i humanitära insatser, som kan innebäraproblem för FN-truppens neutrala position. Jag anser dock,att det är berömvärt att de FN-tjänstgörande svenskarna äröppna för rent medmänskliga insatser, som aktualiserasunder tjänst eller fritid. Viss del av medel avsatta försvenskt bistånd bör kunna utnyttjas för sådana insatser.Jag föreslår, att regeringen utreder huruvida någotbelopp för ''humanitarian job'' kan reserveras för frittutnyttjande av varje svensk FN-trupp av medel, som avsattsför svenskt bistånd. Det bör ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda huruvida något beloppför humanitära insatser kan reserveras för varje svensk FN-trupp av medel som avsatts för svenskt bistånd.
mot · GH02U222 · 1994-01-25 00:00:00 — Det afrikanska landet genomgår för närvarandeen svår period med stor brist på livsmedel. är ett landdär man lever på jordbruk och boskapsskötsel. Stora delarav befolkningen, , bor på landsbygden. Nederbördenhar varit katastrofalt låg , och i områden därman odlar ris har det inte blivit någon skörd. I jämförelsemed hungersnöden --85 bedöms det vara ännusvårare, genom att livsmedelsbristen börjat tidigare undersäsongen.De områden som har drabbats svårast är Tandjile ochBebalem i Benoyes län. Dessa båda områden är vanligenavsedda som sädesförråd.Uppskattningen av storleken på den katastrofdrabbadebefolkningen i dessa områden visar att det är omkring 50000 invånare som berörs.Under perioden t.o.m. blirbehovet av livsmedelsutdelning akut i denna södra del avTchad.Sverige har haft bilateralt bistånd tillTchad i form av katastrofbistånd, livsmedelsbistånd ochstöd till svenska enskilda organisationer bl.a. ochPingstmissiones u-landshjälp (PMU).Svenska Alliansmissionen som samarbetar medDiakonia fick en förfrågan omlivsmedelshjälp från den i plan för att verkställa ett nödhjälpsprojekt avlivsmedel till södra finns klar.Den innefattar:1. Regelbunden utdelning åt de nödlidande med besöki de drabbade byarna t.o.m. 30september 1994.2. Införande av näringscenter (soppstationer).Existerande basanläggningar som skall användas är 24sjukstugor. Dessa basanläggningar användes även 1985 vidden förra hungersnöden.3. För att fylla de nödlidandes behov av livsmedel ärmålsättningen att ge dem 50 -- per familj engång/månad antingen av hirs, majs eller av vete. En del kanköpas, där det varit en normal nederbörd mot gränsen tillCameroun och från Centralafrikanska republiken.Det förutsedda behovet av livsmedel är , ochett behov av utsäde, av snabbväxande flodris.4. Förvaltningen och genomförandet av projektet:Proviantering, transport, utdelning kommer att garanterasav MEDAIR och lokala kommitté iMoundou och lokala kommittéer i de nöddrabbadeområdena.5. Kostnaden för den föreslagna svenska hjälpinsatsen är2 miljoner franska franc. Totalt kostar nödhjälpsprojektet4,att genomföra.6. Projektet kan starta genom det samarbetesom finns mellan och denEvangeliska kyrkan i har ansökt om medel till dettaprojekt ifrån SIDA. Projektet bör kunna finansieras genomSIDAS anslag för katastrof- och livsmedelsbistånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om katastrofhjälp av livsmedel tillTchad.
mot · GH02U224 · 1994-01-25 00:00:00 — Stora ansträngningar har gjorts för att rikta svenskabiståndsinsatser mot kvinnor och barn men det räcker inte!Det finns alltjämt anledning att ägna särskilduppmärksamhet åt frågor som berör kvinnors roll ochkvinnors möjligheter till utveckling och kunskap iutvecklingsländer.Kvinnor utsätts ofta för förtryck och för ojämlikbehandling när det gäller olika civila rättigheter. Samtidigtär det inte sällan kvinnorna som står för familjensöverlevnad och lösningarna på de vardagliga problemen.Inom jordbruket är det i huvudsak kvinnorna som utför dettyngsta arbetet. Det är kvinnorna som hämtar vatten ochved, som planterar träd och sköter djuren och markvården.I många av de fattigaste länderna pågår även konflikter ochinbördeskrig och många män deltar i dessa strider. Dettahar till följd att kvinnorna får bära hela ansvaret förjordbruket och för familjens överlevnad.Intresset hos kvinnorna att satsa på utveckling ochförbättringar inom jordbruket blir naturligtvis större om desjälva har möjlighet att äga jorden och engagera sig iekonomiska frågor och inte enbart är beroende av männensvilja och förmåga att på bästa sätt utnyttja marken.Biståndet bör alltså ha som mål att främja kvinnorsmöjligheter att försörja sig och bli ekonomiskt självständigagenom att ge dem tillgång till och kontroll över produktivaresurser som land, kapital, arbete, utbildning, information,krediter, utsäde, redskap osv. Kvinnor skall varamedaktörer i en ekonomisk process och inte främstmottagare av välfärdsskapande åtgärder.Kvinnor och barns situation försämras i många länderöver världen. Därför måste biståndet omfördelas så att detinriktas mot kvinnorna och familjen i avsevärt störreutsträckning . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fokusering på kvinnoinriktatbistånd.
mot · GH02U230 · 1994-01-25 00:00:00 — I stora delar av världen är det ca större risk attflyga än i västvärlden. Detta förhållande haruppmärksammats av bl.a. den internationellaluftfartsorganisationen , som är ett FN-organ. Enbehovsanalys visar att ett tydligt samband finns mellanutvecklingsländerna och flygsäkerheten. Utbildning ochpraktisk träning av personer från dessa länder kan därför ivissa fall utgöra en biståndsfråga.I --Linköpingregionen finns ettinternationellt kraftfullt av universitet,myndigheter, organisationer och företag inomluftfartsområdet, se bilaga.I samband med nedläggningen av F 13 Bråvallaflygflottilj, som upphör med sin verksamhet den 30 juni1994, har ett projekt initierats för att etablera ett () i Norrköping.WAU avses bli ett FN-universitet och byggas upp pålikartat sätt som det sometablerades i . WAU skall ge utbildning och träninginom flygsäkerhet och luftfartsadministration för eleverfrån utvecklingsländer och f.d. och gamlaSovjetunionen. Utbildningen planeras inriktas på olikaledarkategorier inom flygtrafikens viktigare områden för enhög och kompetent nivå.De områden som är mest aktuella är driftsäkerhet ochtillförlitlighet hos flygande och markbunden materiel samtinte minst ledarskapsutbildning.Bråvallaområdet har de resurser av utbildningslokaleroch verkstäder för kvalificerad flygteknisk service m.m.som bedöms behövliga.Med ett stöd från regering och riksdag och ett beslut omgodkännande av av , , eller 1995 bedömsutbildningsprogrammet omfatta ca 200 elever i en2-årig utbildning på en kvalificerad nivå. Eleverna är iallmänhet 30--och i karriären inom myndigheter ochföretag. En del elever tar med sina familjer underutbildningstiden.WAU beräknas kosta ca iutbyggt skick. Svenska staten bör därvid garantera enbetydande del av budgeten bl.a. genom anslag från BITSoch särskilt riktade biståndsmedel.Utbildningsverksamheten beräknas sysselsätta direkt 40--50 personer, därtill kommer indirekta arbetstillfällen.Sverige är i högsta grad underförsörjt medinternationella organisationers etablering i trotsvårt omfattande internationella engagemang. I detta fallbör regeringen på lämpligt sätt stödja arbetet med att ettWAU lokaliseras till för att dels använda denunika kompetens och de lämpliga resurser som finnstillgängliga i regionen samt även kompensera förnedläggningen av F 13. Med hänvisning tlll det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett () till attfinansieras inom ramen för det totala biståndsanslaget.
mot · GH02U302 · 1994-01-25 00:00:00 — Anslagen till olika FN-organ De svenska anslagen till olika FN-organ handläggs förnärvarande av olika departement. Detta leder tillsvårigheter med policy och prioriteringar vad gäller våraFN-insatser. Ansvaret för de svenska FN-anslagen bördärför samordnas till , som har bästförutsättningar för att samordna de svenska insatserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagen till FN.
mot · GH02U306 · 1994-01-25 00:00:00 — , , har en nyckelroll i detpågående freds- och demokratiseringsarbetet i . Påuppdrag av FN och den leder institutetett framgångsrikt arbete för att skapa en demokratiskstruktur i det djupt söndrade landet. Detta sker genomuppbyggandet av distriktsråd på lokal nivå, som i sin turskall utse regionala råd, vilka skall bilda ett nationellt råd.En stor del av denna process är redan framgångsriktgenomförd.Liv & Fred-Institutet har fått många erkännanden försina värdefulla insatser i både från FN och frånrepresentanter för olika regeringar. För närvarandeplanerar institutet en liknande fredsfrämjande insats iSudan.Institutets administrativa kostnader täcks huvudsakligengenom anslag . Information ochstudier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling.Eftersom detta anslag i prop. 1993/94:100 föreslås minskasfrån under innevarande budgetår till 10miljoner kronor riskerar enmotsvarande halvering av sitt bidrag. Detta skulle på ettolyckligt sätt försvåra institutets viktiga arbete. En sådanåtgärd skulle också stå i markant motsats till den allmäntpositiva bedömning av institutets verksamhet, som gjortsfrån både FNs och den sida. Stödet tillLiv bör ligga kvar på minst samma nivåsom budgetåret 93/94, dvs. 1,35 miljoner kronor.Det finns ett behov av en översyn av till vilkafredsorganisationer statligt stöd ska ges. Det är viktigt attde seriöst arbetande organisationerna får tillräckligaresurser så att arbetet kan fortskrida utan avbrott. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den enligt proposition 1993/94:100 bilaga 4 föreslagnaminskningen av anslag Information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling inte skallpåverka organisationsstödet till ,2. att hos regeringen begär en översyn avstödet till fredsorganisationer.