mot · GH02U216 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår mer än en tredubbling avanslaget. Ansvariga inom regeringen tycks inte ha insett attSverige för /95 måste låna 220 000 000 000kr.Anslag till den () bör prioriteras. Vianser att IPPFs verksamhet är mycket viktig menverksamheten borde samordnas med UNFPA. Med hänsyndels till vårt förslag om ökat anslag till UNFPA, dels till attSverige redan nu är en av de största bidragsgivarna föreslårvi ingen höjning av anslaget.Till internationella sjöfartsuniversitetet i (WMU) föreslås oförändrat anslag. står för entredjedel av budget. Med hänsyn till att detrått stor enighet om att förlägga ett sjöfartsuniversitet tillSverige vill vi inte nu lägga något förslag om bantning avverksamheten.Vi föreslår av budgetskäl att anslaget till Multilateralabiträdande experter m.m. sänks något. Anslaget nyttjasfrämst för rekrytering, utbildning och finansiering avbiträdande experter inom främst FN-systemet.Vi anser att stora engagemang i internationellautvecklingsbanker och utvecklingsfonderfonder gör att viinte har råd att också lämna bidrag till FNs aktioner för fredoch återuppbyggnad. Inget anslag.Vi föreslår en reducering av anslaget Övriga insatsermed . En översyn av de olika anslagen ärmotiverad. måste vi också kunna säga NEJ.19. Bilateralt bistånd 19.1. Målet är noll procentRubriken är hämtad från Svenska Dagbladets ledarsidasommaren 1993. I artikeln konstateras nog så riktigt att''Det finns samma risk med bistånd som med allsocialpolitik -- att bidragen passiviserar -- att desubventionerar ett destruktivt beteende''.Vi föreslår att det bilaterala biståndet helt slopas vadavser och Latin/och att detländerfördelade biståndet till reduceras med ca 96 %i förhållande till budgetförslaget. Inte minstrationaliseringseffekter inom svensk administration --hemma och utomlands -- gör att biståndet bör koncentrerastill ett färre antal länder. vill vi avveckla helaländerbiståndet genom SIDA. Vi vill att det bilateralabiståndet i stort sett endast skall bestå av katastrofbiståndoch bistånd genom folkrörelser och andra enskildaorganisationer.19.2. Anslaget C 2 Utvecklingssamarbete genom SidaNy DemokratiFörändringAFRIKAAngola10 mkr-- 50 mkrBotswana0-- 55Eritrea10-- 20Etiopien10-- 120Kap Verde0-- 35Kenya10-- 70Lesotho0-- 30Moçambique10-- 235Namibia10-- 75Tanzania10-- 285Uganda10-- 85Zambia10-- 125Zimbabwe10-- 125Regionalt stöd (Ang, Les, Moç, , Zam)5-- 125Regionalt stöd (andra )5-- 30ASIENBangladesh0-- 130 mkrIndien0-- 305Laos0-- 90Sri Lanka0-- 50Vietnam0-- 180Regionalt stöd0-- 20LATINAMERIKANicaragua0-- 155 mkrUtveckl-samarb/Centralamerika0-- 185Utveckl-samarb/Sydamerika0-- 85Totalt A110 mkr--2 665 mkrB ICKE LANDRAMSRELATERATBISTÅNDDemokrati, mänskl rättigh40 mkr-- 555 mkrKatastrofer, återuppbyggn1 181-- 119Folkrörelser & andra org875-- 125Särskilda miljöinsatser50-- 180Totalt B2 -- 979 mkrC ÖVRIGTSärskilda program50 mkr-- 255 mkrRekrytering/utb fältpersonal20-- 20Vissa landprogramkostnader0-- 20Information genom SIDA10-- 15Totalt C80 mkr-- 310 mkrTOTALT C 2-anslag (SIDA)--19.3. Anslagskommentar C 2Inom anslaget ''Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd'' anser vi att inga medel längre böravsättas till organisationer inom . Vi föreslår dockatt av de medel som finns inom anslaget skall 50 miljoner kravsättas för exportfrämjande åtgärder i Sydafrika.En höjning av anslaget ''Katastrofer ochåteruppbyggnad m.m.'' är motiverat men med de uslafinanser f n har föreslår vi oförändrat anslag (1 181mijoner kr) jämfört med innevarande budgetår. Störredelen av anslaget eller bör avsättas förinsatser i , främst då i det fornaJugoslavien.Folkrörelseanslaget reduceras genom vårt 70--30-förslagi stället för nuvarande 80--20-fördelning med 125 miljonerkr.Inom anslaget ''C. ÖVRIGT, Särskilda program'' vill vikoncentrera insatserna till befolkningsproblematiken.För att slutföra viktiga projekt i de länder där viföreslagit helt slopade anslag föreslår vi att omfördelningarsker inom det bilaterala anslaget. Biståndet genomfolkrörelser får överbrygga de svårigheter som kan uppstånär landramsbiståndet slopas eller reduceras.19.4. Anslagen C 3--C 13Ny DemokratiFörändringC 3. SIDAs ADMINISTRATION150 000 000--164 700 000C 4. STÖD TILL EKONOMISKA REFORMER OCHSKULDLÄTTNAD0--1 000 000 000C 5. UTVECKLINGSSAMARBETE GENOM BITSBITS Tekniskt samarbete335 000 000± 0BITS U-krediter261 000 000--169 000 000Biståndskrediter40 000 000-- 10 000 000C 6. BITS ADMINISTRATION16 000 000-- 4 700 000C 7. U-LANDSFORSKNING GENOM SAREC240 000 000--185 000 000C 8. SARECs ADMINISTRATION21 500 000-- 6 000 000C 9. NÄRINGSLIVSBISTÅND GENOMSWEDECORP OCH INT108 000 000-- 27 000 000C 10. SWEDECORPs ADMINISTRATION 23 000 000-- 6 000 000C 11. U-CENTRUMS ADMINISTRATION16 000 000-- 16 300 000C 12. NORDISKA AFRIKAINSTITUTET0-- 6 100 000C 13. PROJEKTBISTÅND TILL VISSA LÄNDERM.M.Projektbistånd till vissa länder0-- 20 000 000Utredningar m.m.20 000 000-- 5 000 000Gäststip/utbytesverksamhet genom SI8 000 000-- 2 000 000Övriga insatser9 500 000-- 2 400 000TOTALT C 1--135 465 000 000--7 067 200 000 20. G-Anslaget -- samarbete med Central- ochÖsteuropa 20.1. PrioriteringarNy Demokrati föreslår att merparten av det av ossföreslagna anslaget om utnyttjas förinsatser i och i de baltiska staterna. Insatserna iBaltikum bör främst avse olika miljöåtgärder medaninsatserna i bör avse såväl vägbyggen sommiljöinsatser.20.2. ÅtgärderVi föreslår ett utvidgat tekniskt samarbete i avsikt attöverföra kunnande till länderna på andra sidan Östersjön.Kompetensutveckling och kunskapsöverföring är viktigaelement för att få igång ekonomisk utveckling. Inom dennastrategi vill vi skapa större möjligheter för att ge svenskaföretag statliga investeringsgarantier ochexportkreditgarantier. Svenskt näringsliv skulle därmedvåga satsa rejält i , och S:tPetersburgsområdet.Bristen på energi i de baltiska staterna är mycket stor.Man är nästan helt beroende av import för att klara sinenergiförsörjning. Pga att ställer krav på betalningi hårdvaluta tvingas man införa hårda sparkrav på energin.Man ransonerar inte bara hushållens energikonsumtionutan även industrins. Bristerna i distributionsnätet är ocksåstora. Det krävs investeringar såväl i materiel som ikompetensutveckling och kunskapsöverföring. kanspela en stor roll om vi verkligen vill. Vi har kunskaper ochteknik. Låt oss visa att vi också har ambitioner.Vid sidan av högteknologiprojekt inom energisektornbör vi också försöka utveckla projekt med enproduktionsteknik som fungerar i länder med svagtutvecklad infrastruktur och med liten tillgång till service-och underhållstjänster.Vi anser att -- inte minst mot bakgrund av denaccelererande svenska arbetslösheten -- bör avsätta rejälabelopp för bundet bistånd. Det är inte rimligt att bistånd tillfrämmande länder används för köp av utländska produkternär den svenska hemmamarknadsindustrin går på tomgång.Obundet bistånd innebär att mottagarländerna självaväljer var de vill göra sin upphandling. lämnar enstörre del av sitt bistånd obundet jämfört med andragivarländer. Detta innebär att svenska industriermissgynnas i förhållande till utländska.20.3. ReningsanläggningarVi anser det viktigt att man i samarbetet med de baltiskastaterna utnyttjar svenskt småföretagarkunnande ochsvensk kompetens. Vi har kunskaper och stor erfarenhet avvatten- och avloppsrening. I släpps det utofantliga mängder miljöavfall utan någon som helst rening.I den nuvarande lågkonjunkturen är det sannolikt att dekunskaper och erfarenheter som finns i svenska företagförsvinner i brist på arbetsuppgifter. Genom svenskabiståndspengar, öronmärkta för reningsanläggningar, skullesvenska konsulter och tekniker kunna fortsätta med detangelägna arbetet att få rent i vårt närområde. Det är ocksåviktigt att Östersjöstaterna samverkar och samordnar sinaresurser för att rädda Östersjön.Av det svenska biståndet är en mycket liten del bundettill leveranser från svensk industri. Vi anser att den andelenbör öka.Regeringen skriver i sin miljöbudgetproposition att stödtill avloppsreningsanläggningar är ett kostnadseffektivt sättatt förbättra miljö. Vi har uppgifter frånVärldsnaturfonden WWF som säger att floden -- enflod som rinner upp i och mynnar ut iGdanskbukten -- står för över hälften av föroreningarna iÖstersjön. En investering i en reningsanläggning i en stadpå ca 100 000 invånare lär enligt uppgifter frånindustriföreträdare kosta . NyDemokrati föreslår att BITS tar initiativ till att en sådaninvestering kommer till stånd och att man från BITS sida tarkontakt med organisationer, företag och myndigheter föratt genomföra ett reningsanläggningsprojekt i vidfloden . Detta skulle också ge order till ett hundratalolika leverantörer i . Om ett projekt kommer tillstånd får detta också effekter för vår inhemskasysselsättning.I detta sammanhang vill vi påminna om denräddningsplan för rening som utarbetatsav länderna kring . Man pekar i sin plan bl a påvåtmarkernas betydelse för att minska kväve ochfosforutsläpp i . Det kväve som finns i vattnetbinds effektivt i våtmarker när vattnet långsamt sipprarfram. Den utdikning som utrotat de naturliga våtmarkernahar gjort stor skada i naturen.Ny Demokrati vill också föreslå att svenskabiståndsmyndigheter -- BITS och -- tarinitiativ till samverkan med WWF Världsnaturfonden somnu på olika sätt driver på arbetet att rädda . Manhar från Världsnaturfonden pekat på behovet av att bevaravåtmarkerna i Matsaluområdet i västra liksom attskydda kustlagunerna i södra och sydöstra . WWFhar också initierat en omfattande kartläggning av viktiganaturskyddsområden i Baltikum.Men det är brist på kapital. behövs mycket småbelopp för organisationsstöd -- det kan ibland kanske bararöra sig om kontors- och lagerlokaler. Men det behövs ocksåpengar för expertutbyte och forskningsutrustning.Vi föreslår att svenska biståndsmyndigheter initierarkontakter mellan svenska och polska myndigheter ochföretag så att de projekt vi här skisserat under punkten 20.3.kan komma igång. Stöd till de åtgärder vi föreslagit bör utgåfrån antingen G 1-anslaget ''Samarbete med länderna iCentral- och '' eller C 5-anslaget''Utvecklingssamarbete genom BITS''.20.4. Vägprojekt i och BaltikumEtt övergripande samarbete har inletts mellan de fyranordiska länderna och , , , ,, och . Man har bildat ensamordningsgrupp ''Group of Focal Points'' och har ettsamordningskontor i -- . Manarbetar nu med ett program .Vid sekelskiftet beräknas 10--av Sverigesutrikeshandel ske med /varsutrikeshandel med ökar med 30--per år.Östeuropas export till EU ökar per år.Nu nämnda siffror pekar på ett framtida behov av godakommunikationer -- inte minst på förbättradegodstransporter.20.5. Tem ScandinaviaEtt av stora program är ett planeratmotorvägssystem från //viaKarlshamn/ut i via /----------Aten.Sidolänkar går dels utmed baltiska kusten -- ''Via Baltica'' --till och , dels till i väst och Minski öst, dels till i väst och i öst. Från Bratislavagår en länk vidare till och från en sista länktill och . Elva länder är med i projektet --endast som observatör. Internationell finansieringsker främst genom (ofReconstruction and Development).Programmet heter TEM . Man harkonstaterat dels att nuvarande vägnät i väst förnordsydgående transporter är överbelastat, dels attutvecklingen i öst genom växande ekonomier kommer attkräva goda vägförbindelser. harkommunikationerna mellan och fyrdubblatssedan fall.Viktigast för //är att medverka ibyggandet av en motorväg mellan /ochWarszawa. Söder om finns fyrfiligmotorvägstandard. När vägavsnittet /--är klart har vi utomordentliga möjligheter attkonkurrera på den östeuropeiska marknaden.20.6. Via BalticaYtterligare ett stort vägprojekt är på gång. Det är ViaBaltica vars huvudstråk går mellan och () men också med ett kuststråk från tillKaliningrad. Ryssarna är i full färd med att byggamotorvägsstandard mellan och den polskagränsen men mycket återstår tyvärr för vägavsnittet frånrysk/polska gränsen till staden i nordöstra är en uppgradering av denfyrfiliga väg som arbetade med --1938. Dåtida intentioner var att vägen skulle vara fyrfiligmen av skilda anledningar byggdes den bara som tvåfiligmen flertalet av de 83 broarna byggdes för fyrfilig trafik.Svenska har gjort en omfattande studie avvägnätet Via Baltica i allmänhet och vägavsnittetKaliningrad--i synnerhet. Man har pekat på viktenav att bistå med att iordningställa vägavsnittetKaliningrad--eftersom de nordiska länderna dåskulle få goda möjligheter till snabba och bragodstransporter i . För är det viktigt attsåväl TEM som VIA BALTICA kommerigång i Polen.Polen behöver dock ekonomiskt stöd för de sinavägprojekt. Svenska biståndsmyndigheter bör därförinitiera kontakter mellan svenska och polska myndigheteroch företag så att vägprojekten kommer igång och fårsvenskt stöd antingen via G 1-anslaget ''Samarbete medländerna i '' eller via C 5-anslaget''Utvecklingssamarbete genom BITS''.En biståndssatsning på vägprojekten BALTICA måste naturligtvissamordnas med en uppgradering av det svenska vägnätetmot Karlshamn/Karlskrona.20.7. Trähus för BaltikumSvensk trähusindustri befinner sig i en svår kris. Mångamänniskor riskerar att mista sin anställning. Mångaträhustillverkare har fått slå igen fabriksportarna för gott.Produktionskapacitet och kunnande -- som kan komma attefterfrågas i ett senare skede -- slås ut. Svackan förträhusindustrin är av övergående natur men i avvaktan påen ökad inhemsk efterfrågan bör kapaciteten nyttjas förbundet bistånd främst till de baltiska staterna. Vi har båderåvara och kunnande. Marknaden ligger runt knuten.Genom att utnyttja ledig industrikapacitet i föratt producera hus -- främst till -- skulle vi till enlåg samhällsekonomisk kostnad kunna hjälpa våra grannarpå andra sidan Östersjön.Ekonomiska beräkningar från företrädare för svenskträhusindustri har visat att skulle kunna levererabyggsatser till 1 000 enkla småhuslägenheter på 50 kvm fören kostnad av . Detta skulle ge arbeteunder för 50 personer i den svenska småhusindustrinsamt för 2--3 gånger så många i samhället i övrigt. Manskulle skapa jobb för 150--200 arbetslösa svenskar samtidigtsom montering, grundläggning m m skulle ge välbehövligajobb i . Självklart skulle också vårasamarbetspartners få inblick i svensk produktionsteknik.Så småningom lär sig balterna vår produktionsteknikoch kan starta egen tillverkning och då också nyttja egenskogsråvara.Biståndsbehovet är stort inom många sektorer iBaltikum. Men det kalla klimatet och energibristen görbehovet av bra bostäder stort. I utvecklingen mot en hållbardemokrati är primära behov som tillgång till mat, kläderoch bostäder av största vikt.Vi föreslår att svenska biståndsmyndigheter initierarkontakter mellan svenska och polska myndigheter ochföretag så att skisserat trähusbyggnadsprojekt kan kommaigång. Stöd bör utgå antingen från G 1-anslaget ''Samarbetemed länderna i '' eller via C 5-anslaget ''Utvecklingssamarbete genom BITS''.21. Fyrdubbla exportkreditgarantiramenSvenska företag står nu i kö för att investera i Baltikumoch . I fokuseras intresset främst till S:tPetersburgsområdet. Behovet av exportkreditgarantier ärenligt välinitierade ekonomer mycket stort. Vi föreslår attexportkreditgarantiramen höjs från 1 till 4 miljarder. Enhöjning till 4 miljarder är ett första realistiskt steg för attmöta behoven från svensk industri. Tidsaspekten -- som ibudgeten är -- kan medföra svårigheter att utnyttja enstörre ram än nämnda 4 miljarder.22. Samarbete med , anslagenG1--G3G 1. Samarbete med länderna i Central- och ÖsteuropaRegeringen har i budgetpropositionen föreslagit ettanslag på . Vi anser att vi måste förstärkasamarbetet med våra grannar på andra sidan ochföreslår att anslaget höjs till 1 309 999 000 kr.G 2. Täckande av ev förluster i anledning av statligagarantierHär anges ett symboliskt belopp om förtäckande av eventuella förluster inom Central- ochÖsteuropabiståndet.Av någon anledning hemställer däremot inte regeringenatt skall medge staten möjlighet att ikläda sigbetalningsansvar i form av statsgarantier förexportkreditgivning för vissa länder i Central- ochÖsteuropa men hemställer ändå under G 3-anslaget attriksdagen beviljar till förlustriskermotsvarande en garantiram av 1 . Vi tarunder punkten G 2 upp ett särskilt medgivande eftersomdetta synes vara bortglömt i budget.Som framgår nedan under G 3 hemställer dock NyDemokrati att ramen höjs från 1 till4 000 000 000 kr.G 3. Avsättning för förlustrisker vad avsergarantiåtagandetVårt förslag om en väsentligt utökadexportkreditgarantiram medför också krav på ökat anslagför förlustrisker. Anslaget bör därför höjas med 450miljoner kr till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål och inriktning förbiståndspolitiken såväl i som i central- ochösteuropeiska samarbetsländer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågan om att skapa en nykatastrof- och biståndsbataljon med utgångspunkt frånRäddningsverkets verksamhet närmare utreds,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av investeringar ireningsanläggningar -- särskilt i orter vid floden -- ochatt medel får tas i anspråk från G 1-anslaget och/eller C 5-anslaget,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av investeringar ivägprojekt i och att medel får tas i anspråk från G 1-anslaget och/eller C 5-anslaget,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bundet bistånd i form avträhusproduktion för och att medel får tas ianspråk från G 1-anslaget och/eller C 5-anslaget,6. att inte godkänner de riktlinjer förmultilateralt utvecklingssamarbete som förordats undertredje huvudtiteln ,7. att inte godkänner de gjorda utfästelser somregeringen redogjort för under tredje huvudtiteln ,8. att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser, åtaganden och utbetalningar som regeringenhärutöver förordat under tredje huvudtiteln ,9. att till Bidrag till internationellabiståndsprogram för /95 anvisar1 mindre än vad regeringen föreslagit eller1 (tredje huvudtiteln ),10. att inte godkänner de riktlinjer förutvecklingssamarbete genom SIDA som förordats undertredje huvudtiteln ,11. att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som regeringen förordat undertredje huvudtiteln ,12. att till Utvecklingssamarbete genom SIDAför /95 anvisar 3 mindre änvad regeringen föreslagit eller 2 (tredjehuvudtiteln ),13. att till Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) för /95 minskar anslagetmed och anvisar (tredjehuvudtiteln ),14. att inte godkänner de riktlinjer förbidragsgivningen som förordats under tredje . att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som regeringen förordat undertredje huvudtiteln ,16. att till Stöd till ekonomiska reformer ochskuldlättnad för /95 minskar anslaget med1 och således inte anvisar några medel(tredje huvudtiteln ),17. att inte godkänner de riktlinjer förbidragsgivningen som förordats under tredje . att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som regeringen förordat undertredje huvudtiteln ,19. att till Utvecklingssamarbete genomBeredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) för /95 minskar anslagetmed och anvisar (tredjehuvudtiteln ),20. att till Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) för budgetåret1994/95 minskar anslaget med och anvisar16 (C 6),21. att inte godkänner de riktlinjer förbiståndsgivningen som förordats under tredje . att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som regeringen förordat undertredje huvudtiteln ,23. att till U-landsforskning genom Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) för /95minskar anslaget med och anvisar240 (tredje huvudtiteln ),24. att till Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) för /95 minskar anslaget med6 och anvisar (tredje ,25. att inte godkänner de riktlinjer förbidragsgivningen som förordats under tredje . att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som regeringen förordat undertredje huvudtiteln ,27. att till Näringslivsbistånd genom Styrelsenför internationellt näringslivsbistånd () ochSwedfund för /95 minskaranslaget med och anvisar (tredje huvudtiteln ),28. att till Styrelsen för internationelltnäringslivsbistånd () för /95minskar anslaget med och anvisar (tredje huvudtiteln ),29. att till Styrelsen för u-landsutbildning iSandö () för /95 minskaranslaget med och anvisar (tredjehuvudtiteln ),30. att till /95 minskar anslaget med ochsåledes inte anvisar några medel (tredje huvudtiteln ),31. att inte godkänner de riktlinjer förbiståndsgivningen som förordats under tredje . att inte bemyndigar regeringen att göra deutfästelser och åtaganden som regeringen förordat undertredje huvudtiteln ,33. att till Projektbistånd till vissa länder m.m.för /95 minskar anslaget med 29 400 000 kroch anvisar (tredje huvudtiteln ),34. att bemyndigar regeringen att /95 få göra utfästelser intill ett belopp omhögst 2 , dvs. en höjning med 1 000 000 000 kravseende /95 (tredje huvudtiteln ),35. att till Samarbete med länderna i Central-och för /95 anvisar 553 500 000kr utöver vad regeringen föreslagit eller således1 (tredje huvudtiteln ),36. att medger att staten ikläder sigbetalningsansvar i form av statsgarantier förexportkreditgivning för vissa länder i Central- ochÖsteuropa till ett belopp om högst 4 (tredjehuvudtiteln ),37. att till Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således (tredjehuvudtiteln ).