mot · GH02Ub682 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade om ett treårsprogram försvensk forskningspolitik. Riksdagsmajoriteten beslutadeom forskningsuppbyggnad genom forskningsstiftelser somtillfördes löntagarfondsmedel från AP-fonderna. Visocialdemokrater motsatte oss detta och föreslog i stället enkraftig förstärkning av svensk forskning, finansierad pånormalt sätt via budgetmedel. Med vårt förslag skulleforskningen tillföras ytterligare tre miljarder undertreårsperioden, vilket skulle ha överstigit de medel somregeringen och riksdagsmajoriteten ställde till förfogandemed över en miljard.Vi ogillar principiellt det marknadsanpassade systemsom stiftelseformen och dess finansiering leder till. Detriskerar också att leda till bristande ansvar både motforskarvärlden och det parlamentariska systemet. Genomden konstruktion regeringen valt är det praktiskt tagetomöjligt för en annan riksdagsmajoriet under överskådligtid att ändra på den inriktning forskningspolitiken nu givits.Vi är utomordentligt kritiska mot hur regeringen harhanterat frågan om löntagarfondsmedlens användning förforskningsändamål. är besluten fattade, något som vimåste acceptera. Vi kommer att verka för att resultatetav forskningsstiftelsernas verksamhet blir så bra sommöjligt. Detsamma gäller för de till privata stiftelseromvandlade högskolorna genom att kapital tillfördes frånlöntagarfonderna.Innebörden av beslut (1992/93:UbU16) är att10 miljarder kronor av de tidigare löntagarfondsmedlenskall användas för forskning. Av detta belopp har 60 %tillförts en stiftelse för strategisk forskning för satsningar påi första hand naturvetenskaplig och teknisk forskning. Avmedlen har avsatts till en stiftelse för miljöstrategiskforskning medan tillförts jubileumsfondför kulturvetenskaplig forskning. har ocksåbeslutat (1992/93:UbU18) att av detidigare löntagarfondsmedlen skall användas för attöverföra två statliga högskolor (och ) istiftelseform.Riksdagsbeslutet innebär också att vad som blir översedan löntagarfondsmedlen utskiftats till de nyaforskningsstiftelserna, stiftelsehögskolorna och stödet tillsparande skall disponeras för forskning. Regeringen skallåterkomma till med förslag till hur dessa resurserskall användas. Vi är medvetna om att det pågår ett arbetemed dessa frågor inom ramen för Agenda 2000.Medlen, som förvaltas i Fond 92--94, är huvudsakligenplacerade i svenska aktier. Beräknat efter kurserna påStockholms fondbörs uppgår värdetpå resterande löntagarfondsmedel till drygt 7 miljarderkronor. Vi vill här ge vår syn på hur detta kapital skullekunna användas för att stärka forskningen. Vi vill lyfta framtre områden: finansiering av svensk medverkan iforskning inom EG:s ramprogram för forskningfinansiering av forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna samverkan mellan näringsliv och forskning.Samtliga dessa insatsområden ansluter till ursprunget förlöntagarfondsmedlen i och med att de på olika sätt bidrartill att öka kompetensen inom det svenska näringslivetsamtidigt som svensk forskning förstärks.1. Finansiering av svensk medverkan i forskning inomEG/EU:s ramprogramGenom deltar fullt ut i EG/EU:sramprogram för forskning. Detta innebär att enmedlemsavgift för deltagande i ramprogrammet betalas intill EG/EU. För uppgår denna avgift till 300miljoner kronor. Enligt det särskilt inrättade förFoU-samarbete kommer de årliga kostnaderna i mitten av1990-talet att uppgå till ca. en miljard kronor.I prop. 1993/94:100 bil. 9 föreslår regeringen enomfördelning av resurser från universitetens ochhögskolornas anslag för forskning och forskarutbildningsamt forskningsrådens anslag till förmån för europeiskforskningssamverkan. Detsamma gäller ocksåsektorsforskningsorgan, t ex Naturvårdsverket.I en enkät till forskningsmyndigheter och akademier harutbildningsministern bett om en belysning av svenskforskning i ett EG/EU-perspektiv. Den genomgåendeslutsatsen av svaren är en oro för den omvändaprioriteringen mellan svensk grundforskning och EG/EU-beslutad tillämpningsinriktad forskning. I flera svar föreslåsatt de tidigare löntagarfondsmedlen skall användas i dettasammanhang.Att delta fullt ut i EG/EU:s ramprogram för forskning ärförvisso mycket positivt för svensk forskning och näringsliv.Regeringens förslag till finansiering av programavgiftenleder dock till vissa problem. Det innebär att våra inhemskaforskningsorgan får minskat ekonomiskt utrymme attbesluta om. I praktiken betyder det också en omfördelningfrån grundforskning till forskning som mera direkt ärinriktad på näringslivets behov. Det innebär för det tredjeen omfördelning från forskningsorgan till forskning inom destora företagen som ju är de främsta samarbetsparternainom EG/EU:s forskningsprogram.Det bör också observeras att EG/EU normalt barafinansierar hälften av ett forskningsprojekt. De pengar somkan tillgodogöras från EG/EU måste således kombinerasmed egen nationell finansiering på samma nivå. Innebördenav detta är att om svenska forskare och företag lyckas fåtillbaka ungefär den svenska medlemsavgiften, måste ettbelopp motsvarande den dubbla avgiften i realiteten gå tillområden som prioriterats via EG/EU.Vi anser att det är olyckligt att det mycket angelägna iatt delta i och finansiera strategisk forskning inom EG/EU:sramprogram föreslås ske på bekostnad av nationellainsatser för grundforskning. För att bibehålla svenskforskning på dess nuvarande nivå anser vi att det börövervägas att medlemsavgiften till EG/EU:s ramprogramtas ur de tidigare löntagarfondsmedlen som är avsatta förforskning. Detta bör gälla till dess tagit ställning tillmedlemskap i /EU. Oavsett utgången avfolkomröstningen behöver då finansieringen avforskningssamverkan med EG/EU diskuteras i ett vidareperspektiv.Vad ovan föreslagits om användning av medel ur Fond92--94 för finansiering av medlemskap i /EU:sramprogram bör som sin mening ge regeringentill känna.2. Forskning vid de mindre och medelstora högskolornaDe mindre och medelstora högskolorna står för en viktigdel av vår högre utbildning och forskning både nationelltoch inom de egna regionerna. Deras utbildning skall, somall högskoleutbildning, vara forskningsanknuten. Det råderockså full enighet om att deras lärarkår måste vara aktivinom forskningen.Till detta och andra mera allmänna motiv för att demindre och medelstora högskolorna skall bedriva forskninghar också alltmer lagts derasnäringspolitiska betydelse. Detta hänger framför alltsamman med den ökade vikt som läggs vid utvecklingeni de små och medelstora företagen och dessa företags behovav tillgång till forskningsmiljöer i närmiljön. Det har ocksåsin betydelse att storföretag och statliga verk som ärlokaliserade till mellanstora städer har ett behov av en''kompetenstät'' regional miljö för sin utveckling. Dettagäller även om de tillgodoser huvuddelen av sitt behov avspecialiserade forskningskontakter via egna internationellanätverk.De nya högskolorna har prövat olikavägar att utnyttja regionala förutsättningar till ökatsamarbete både sinsemellan och med stora lärosäten, andraforskningsinstitutioner, statliga verk, kommuner och . Olika organisatoriska former harvidareutvecklats.Även om den ekonomiska basen för forskning vid de nyahögskolorna successivt har vidgats krävs en fortsattförstärkning. Det gäller också att stärka organisationenkring fördelningen av forskningsmedel, vilket vi behandlari en annan motion. Vi anser också att det bör övervägas attförstärka de nya högskolornas forskning genom att avdelaen del av de löntagarfondsmedel som är avsatta tillforskning för att finansiera uppbyggnaden av enforskningsorganisation vid dessa.Vad ovan föreslagits om förstärkning av enforskningsorganisation för de mindre och medelstorahögskolorna genom användning av löntagarfondsmedel börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.3. Samverkan mellan forskning och näringslivUngefär två tredjedelar av svensk forskning ochutvecklingsarbete utförs inom näringslivet. FoU är ettviktigt led i arbetet för att öka graden av produktförnyelse.Svenskt näringsliv är mycket starkt beroende av ett välfungerande FoU-system. FoU-insatser måste göras medutgångspunkt i vad som krävs för att återskapa en positivekonomisk utveckling. Kontakterna mellan högskola ochnäringsliv måste stärkas. Svenskt näringsliv måste bli bättrepå att omsätta FoU-resultat och uppfinningar ikommersiella produkter.Svenskt näringsliv har också utanför FoU-uppgifterna eninriktning som gör att behovet av kvalificerad arbetskraft ärstort.Vi vill här mer konkret peka på problemet att antaletpersoner med lic- eller doktorsexamen som arbetar inäringslivet är alltför begränsat, enligt senast tillgängligauppgifter bara ca. 500 av landets teknologie licentiater ochdoktorer i verkstadsindustrin. Till dessa kommer ett parhundra med matematisk eller naturvetenskapligforskarutbildning. De är koncentrerade till ett 50-talföretag. Koncentrationen är i själva verket ännu starkaregenom att det bara är en handfull företag som har ett störreantal -- ABB, , och Volvo.Enligt utförs endast ca 1 300årsverken inom näringslivets FoU av personer medforskarutbildning. F.n. avläggs ca. 1 200 doktorsexaminaårligen, varav drygt 200 vid de tekniska fakulteterna. Varjeår avläggs också ca. 250 licentiatexamina inom tekniskaämnen. Vi anser både att det är angeläget att antaletforskarutbildade inom dessa områden ökas och att fler avdessa rekryteras till verksamhet inom näringslivet.Andra viktiga insatser är att stimulera kurser förvidareutbildning av forskarutbildade inom områden, somökar deras attraktivitet för t.ex. näringslivet. Det finnsockså behov av att ordna ''praoperioder'' av olika slag förforskarutbildade inom näringslivet och på annat sättstimulera nyrekrytering av forskarutbildade.I samband med fortsatta diskussioner kringdisponeringen av återstående medel i Fond 92--94 bör ocksåövervägas stöd till företag som vill bedriva verksamhet pågrundval av patent för forsknings- och utvecklingsarbete.En del forskningsresultat leder till patent som tyvärr intekommer till användning. Många patent säljs ocksåutomlands på grund av otillräckligt finansiellt stöd försådana ändamål i vårt eget land.Vad ovan föreslagits om användning avlöntagarfondsmedlen för närmare samverkan mellanforskning och näringsliv, bl.a. genom att främjaforskarutbildades inträde i näringslivet, bör somsin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av medel ur Fond92--94 för finansiering av medlemskap i /EU:sramprogram,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av medel ur Fond92--94 för förstärkning av forskningsorganisationen vid demindre och medelstora högskolorna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av medel ur Fond92--94 för närmare samverkan mellan forskning ochnäringsliv.