mot · GH02Ub603 · 1994-01-25 00:00:00 — Antagningsreglerna till universitet och högskolor beslöt 1992 om en rad förändringar rörandeuniversitetens och högskolornas organisation ocharbetsformer. Bland annat fick man större frihet att självutforma urvalsgrunder och särskilda behörighetsvillkor.De urvalsgrunder som skulle kunna förekomma varbetyg, högskoleprov, annat särskilt prov, tidigare utbildningsamt arbetslivserfarenhet. Särskilda skäl skulle också kunnaåberopas. Vilka urvalsgrunder som används för respektiveutbildning och hur dessa tillämpas t.ex. när det gällerurvalsgrunden betyg skulle beslutas av varje universitet ochhögskola.Vid riksdagsbehandlingen uttalade utskottet medanledning av motioner bland annat från att''utskottet förutsätter att graderade studieomdömen frånfolkhögskola liksom kommer att jämställas medbetyg och kunna läggas till grund för urval tillhögskoleutbildning''.En kartläggning som genomförts avRörelsefolkhögskolornas organisation av hurantagningarna till fristående kurser vid högskolorna gjortsinför visar att uttalande intetillämpas vid alla högskolor.De regler som utarbetats och tillämpas vid antagningenvarierar mycket mellan högskolorna. Speciellt stor ärvariationen för elever som söker på sitt studieomdöme frånfolkhögskola. Gemensamt för många universitet ochhögskolor är att de tillämpar regler som missgynnarsökande som har studieomdöme från folkhögskola sommerit.Vid två högskolor tillmäts studieomdömet inget somhelst värde som urvalsgrund. De sökande hänförs tillgruppen övriga och placeras efter alla andra sökande. Vidtio högskolor sorteras studieomdömet in i betygsgruppenoch översätts till betyget 3 oberoende av om det är 1, 2, 3eller 4. I det första fallet missgynnas alla sökande medstudieomdöme. Att som i det andra fallet värdera allastudieomdömen som betyget 3 är grovt missvisande. Tillexempel studieomdömet 4 svarar mot en betydligt högregenomsnittlig studieprestation än betyget 3 från en tvååriggymnasielinje. Anser man sig kunna översättagymnasiebetyg från andra länder med ett helt annatskolsystem till svenska betyg, så måste det också varamöjligt att översätta studieomdöme till betyg på ett merarättvisande sätt än som sker idag.Vidare är det så att när sökande med studieomdömeplaceras in i betygsgruppen så jämställs de alltid medsökande med betyg från tvåårigt gymnasium. De som harbetyg från treårigt gymnasium tilldelas ofta ett tillägg med1 enhet på sitt genomsnittsbetyg. Någon sådan extrauppräkning kommer aldrig sökandena med studieomdömetill del även om de helt eller till övervägande delen lästkurser motsvarande treårigt gymnasium.Eftersom det är de större universiteten och högskolornamed flest sökande som tillämpar det ovan beskrivnaförfaringssättet, betyder det att majoriteten av sökandemed folkhögskoleomdöme som merit hamnar i enogynnsam situation.Regering och riksdag har i olika sammanhang uttalat attfolkhögskolan måste kunna verka på samma villkor somövriga vuxenutbildningsanordnare. Uttrycket lika villkormåste då givetvis också gälla antagningen till högskolan.När de nuvarande programmen ersätts med magister- ochkandidatexamina, vars beståndsdelar utgörs av friståendekurser, kommer det att vara mycket svårt för enhögskolestuderande att bedriva högskolestudier, omnuvarande värdering av studieomdömet behålls.Enligt vår uppfattning måste regeringen ges i uppdrag attutarbeta tydliga anvisningar och råd till universitet ochhögskolor så att utbildningsutskottets och riksdagensuttalanden uppfylls i utformningen av de lokalaantagningsreglerna vid samtliga högskolor när det gällersökande med folkhögskolebakgrund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antagningsreglerna tilluniversitet och högskolor för sökande med studieomdömefrån folkhögskola.