mot · GH02So611 · 1994-01-25 00:00:00 — Eftergift av återkrav för bidragsförskott Anledningen till att pensionsdelegationerna ochförsäkringsnämnderna 1987 ersattes med ettförtroendeorgan, d.v.s. socialförsäkringsnämnderna, varatt man skulle kunna ta tillvara de förtroendevaldaspraktiska erfarenheter och kunskaper om försäkringensregler m.m.De förtroendevalda skulle fatta beslut i ärenden därbesluten har stor betydelse för den försäkrade urtrygghetssynpunkt och inrymmer betydandeinslag av skälighetsbedömningar.Bland typer av ärenden som i fortsättningen skulleprövas av förtroendevalda fanns även ärenden angåendeeftergift av återkrav mot den underhållsskyldige för utgivetbidragsförskott. Lagen om ändring i lagen ombidragsförskott (1964:143) trädde i kraft den 1 januari 1987.Enligt lagens bestämmelser får en eftergift meddelas omdet är påkallat av ändring i den underhållsskyldigesekonomiska förhållande. Eftergift får enligt lagen också iövrigt meddelas om det framstår som skäligt med hänsyn tillden underhållsskyldiges personliga förhållanden eller avannan särskild anledning. Kraveftergiftsbesluten är såledesi huvudsak av två slag, dels beslut som grundas påekonomisk bedömning, dels beslut där personligaförhållanden eller särskilda skäl varit avgörande.Erfarenheterna visar att i den övervägande delen avärendena, dvs. mellan och , där enligt besluteftergift helt eller delvis har beviljats, är huvudskälet för etttillstyrkande en ändring i den underhållsskyldigesekonomiska förhållanden. En ekonomisk beräkning av denunderhållsskyldiges betalningsförmåga ligger till grund förbeslut. Några andra problemställningar eller bedömningarhar ej behövt diskuteras.En annan erfarenhet är att somsocialförsäkringsnämnden varit i funktion harhandläggningsperioderna förlängts.Försäkringskassornas årsstatistik visar atthandläggningstiden för samtliga nämnder blivit mellan 40--längre än vid tjänstemannabeslut. Mertid räknasfrån den tidpunkt ärendet är klart att föredragas i nämndenfram till tidpunkten för beslutets utsändande.Majoriteten av ärenden angående eftergift av återkravmot den underhållsskyldige för utgivet bidragsförskottsaknar således betydande inslag av skälighetsbedömningar,vilket var huvudargumentet för att dessa ärenden skulleavgöras av förtroendevalda.Denna problematik uppmärksammades av regeringen isamband med proposition 1991/92:40. Någon ställning togsdock inte, varför frågan nu väcks igen.För att minska nackdelarna med nuvarandelagbestämmelser bör en återgång till tjänstemannabeslutövervägas när det gäller ovan beskrivna ärendegrupper.Därvid kan diskuteras om det ska finnas en möjlighet förtjänstemän att hänskjuta ett ärende , eller att ärenden därpersonliga förhållanden eller särskilda skäl varit avgörandeför det slutliga ställningstagandet även i fortsättningen skallavgöras av nämnden.22 § i lagen om bidragförskott bör ändras så att beslut omeftergift av återkrav mot den underhållsskyldige för utgivetbidragsförskott som provas avförtroendemän i fortsättningen skall prövas av tjänstemansamt att tjänsteman ges möjlighet att enligt ovanståendehänskjuta ett ärende till socialförsäkringsnämnden.En föreslagen ändring skulle rationaliseraadministrationen och innebära en besparing.Förtroendemannainflytande skulle kunna tillgodosesgenom att vid en begäran omomprövning av beslutet hänskjuter detta tillsocialförsäkringsnämnden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring av 22 § lagen ombidragsförskott avseende beslut om eftergift av återkravmot den underhållsskyldige för utgivet bidragsförskott.