mot · GH02Sf268 · 1994-01-25 00:00:00 — Missionärers m.fl. ekonomiska situation BakgrundEn missionärs/u-landsvolontärs främsta motivation förarbete i är att kunna vara till hjälp och att delakunskaper och erfarenheter med mestadels fattigamänniskor i länder som inte är lika privilegierade somSverige.Det framhålls ofta i debatten att det bistånd som utförsav enskilda organisationer dvs. missionen, Röda korsetm.fl. Det sägs nå fram bättre till de verkligtbehövande och kan oftast undvika att bli insnärjt i lokal ochstatlig byråkrati i mottagarlandet.En av de viktigaste faktorerna för effektiviteten i deenskilda organisationernas arbete är de volontärer som ärvilliga att arbeta ute i mottagarländerna. Ju de ärvilliga att satsa, desto mer effektiva kan de bli, till följd avgoda språkkunskaper och insikt i lokal kultur.Missionären/u-landsvolontären arbetar för en lön somberäknas på grundval av kostnadsläget i biståndslandet.Lönen är oftast tillräcklig för att klara sig på en anständignivå i biståndslandet. Men lönen räcker inte till för extrasparande för framtiden. Av sociala avgifter betalar denutsändande organisationen endast in ATP-avgift.Detta kan jämföras med de s.k. experter som är direktanställda av t.ex. Deras löner och andra förmånerär Sverige-baserade och ger därför en mycket hög inkomsti relation till kostnadsläget i de flesta biståndsländerna. Fördessa konsulter betalas också fulla sociala avgifter så att defår behålla alla sina förmåner, som om de fortfarandearbetade i Sverige.Problem i relation till olika myndigheter i SverigeOm missionären/u-landsvolontären planerar att arbeta iett biståndsland eller längre blir hon/hanutskriven som emigrerad. Detta påverkar flera olikarättigheter. Missionären/u-landsvolontären har t.ex. endaströsträtt i riksdagsvalet, ej i val till kommun och landsting.Missionären/u-landsvolontären blir även utskriven urförsäkringskassan om hon/han skall vara borta från Sverigemer än . Om u-landsarbetaren kommer tillbaka tillSverige för stadigvarande bosättning återskrivs hon/han iförsäkringskassan med SGI (sjukpenninggrundandeinkomst) under förutsättning att personen innehar tjänst iSverige omfattande . Endast de somkommer hem och före u-landsarbetet har minstett års arbete hemma, kan få tillbaka SGI grundad på dettidigare arbetet i . (Gäller från ) Dettapåverkar rättigheten till och nivån på både sjukpenning ochföräldrapenning.Rätten till barnbidrag är på samma sätt knuten till att u-landsarbetaren är ute högst och har hemmaperioderom minst ett år.Att de begränsade förmåner som får behållas är knutnatill regeln om max ute med hemmaperiodermissgynnar dem som är villiga att arbeta i biståndsländermed korta vilo- och informationsperioder hemma. Detdrabbar således dem som kan vara de mest effektiva i sintjänst, med bl.a. lång erfarenhet av språk och kultur.Studiemedelsavgiften beräknas schablonmässigt för allasom bor utomlands, utan hänsyn till inkomstnivån. Det kaninnebära att avgiften blir för hög för dem som enbart har enlåg volontärlön.Det finns vissa positiva undantagsregler som redan gällerför missionärer/ u-landsvolontärer. Som exempel kannämnas att kostnader för vård i samband med barnafödandei täcks av den allmänna försäkringen på samma sättsom för dem som är mantalsskrivna i . ATP kanbetalas in och tillgodoräknas på grundval avhemmatjänstlönen dvs. den lön som den utsändandeorganisationen betalar ut för perioder avinformationsarbete i mellan uteperioderna.Som tidigare nämnts kan u-landsarbetaren få tillbaka sinsenast noterade , men endast om uteperioderna är med hemma mellan de olika perioderna.Missionären/u-landsvolontären lämnar i syfte attgöra en solidarisk hjälpinsats bland dem i världen som hardet sämre än vi i och är dessutom villig att göra detför en låg lön, vilket gör insatsen billig och effektiv. U-landsarbetaren är utsänd av en svensk organisation,behåller sina rötter och kontakter med hemlandet ochhemorten samt har kontinuerlig informationskontakt medsändarorganisationen/hemorten. En missionär/ u-landsvolontär kan således inte jämställas med den somemigrerar av andra skäl.För att uppskattningen av enskilda organisationersarbete i skall bli trovärdigt, bör regler ochförordningar också uppmuntra till volontärtjänstutomlands. De som är villiga att satsa på sådant arbete börej ''bestraffas'' som om de ej arbetat, eller som om delämnat av personliga vinstskäl. Volontärtjänsten,och särskilt långvarig sådan, innebär redan stora personligauppoffringar, som t.ex. låga ATP-poäng, att bli efter i sinyrkeskarriär på hemmaplan m.m.De sociala och medborgerliga förmånerna förmissionärer/u-landsvolontärer som är anställda/utsända avsvenska enskilda organisationer behöver ses över. U-landsarbetarna bör ha samma sociala förmåner sommedborgare som fortsätter att bo och arbeta i Sverige.Detta inkluderar bl.a.:Mantalsskrivning i påsenaste vistelseadress eller annan adress som är logisk irelation till den kontakt som upprätthålls med hemlandetRösträtt i alla val i SverigeRätt att stå kvar iförsäkringskassan och behålla en vilande SGI baseradantingen på den senaste lönen för anställning i , ellerpå den lön som den utsändande organisationen betalar förhemmatjänstSamma rätt till sjukvård och tandvård iSverige som andra medborgareRätt till kontinuerligtbarnbidrag för alla sina barn som har svensktmedborgarskapRätt att, om så önskas, fåstudiemedelsavgifterna beräknade på grundval av denfaktiska (låga) inkomst som man har under utetjänsten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av de socialaförmånerna för missionärer/ u-landsvolontärer.