mot · GI02Fi2 · 1994-11-22 00:00:00 — Vårtförslag innebär en inkomstförstärkning med 2 miljarder kr.FastighetsbeskattningenI propositionen föreslås att den av beslutadeextra höjningen av den garanterade räntan 1995 och 1996avseende räntebidrag för nybyggnad, ombyggnad,energisparande eller förvärv av bostäder enligt 1992 årsregler och äldre regler inte skall genomföras. Denbudgetförstärkning på 2,5 miljarder denna besparing skullemedföra kompenseras genom att fastighetsskatten föreslåshöjd och en rullande fastighetstaxering, vilkenredan förutsatts i gällande saneringsprogram.Enligt vår uppfattning bör de fattade besluten ligga fast iavvaktan på att en kontrollstation 1995 genomförts. Denskall analysera hur boendekostnaderna utvecklats medhänsyn till de beslut som fattats.Detta innebär att någon generell höjning avfastighetsskatten nu inte bör ske samt att beslutade höjningarav den garanterade räntan bör ligga fast. Vi återkommernedan till hur bostadsfinansieringssystemet långsiktigt börutformas.BostadsfinansieringssystemetVi har från sida påtalat behovet avett reformerat och moderniserat bostadsfinansieringssystem.Vi vill dock understryka att den mest centrala faktorn för attpressa ned boendekostnaderna för den enskilde ärräntenivån. Följderna av den av socialdemokraternainitierade överhettningen av ekonomin i slutet av 1980-taletser vi nu i form av höga boendekostnader för de enskilda ochdryga räntebidragskostnader för staten.I en ekonomi med en avreglerad valutamarknad och enöppen och internationell ekonomi blir en hög ochfluktuerande räntenivå mycket påfrestande förbostadssektorn. Det skapar ryckighet i byggandet och görboendekalkylerna osäkra. Det är därför ur bostadssektornssynpunkt av största vikt att statsbudgeten bringas i balans.Enligt vår uppfattning bör statens subvention av boendetförändras till att avse investeringstillfället i syfte att pressaned produktionskostnaderna mer långsiktigt med lägreboendekostnad som följd. En sådan åtgärd skaparförutsättningar för trovärdighet och stabilitet ifinansieringssystemen.Vi föreslår därför att hos regeringen begär att ettutredningsarbete igångsätts som innebär att förslag snarastkan föreläggas om avskaffande av räntebidragenvid nyproduktion och ombyggnad. Byggmomsen sänks somkompensation till , vilket innebär attinvesteringskostnaden kan pressas ned.För egnahemmen ersätts räntebidragen helt med sänktbyggmoms. För flerfamiljshus och bostadshus maximerasräntebidragen till den procentsats som motsvararegnahemsägarnas värde för avdragsrätten förbostadsräntorna.Skiftet från räntesubventioner till lägre byggmoms ger ibörjan en viss utgiftsökning för staten men bör ledatill stora besparingar och en stabilare utveckling av deoffentliga finanserna. Arbetet bör bedrivas med sikte på atten omläggning kan ske för nyproduceradebostäder. Besparingen beräknas vid ett fullt genomförtsystem bli 1 miljard kr.Beskattningen av förvärvsinkomsterHöjd marginalskattI propositionen föreslås att den statliga skatten höjs från20 till . Höjningen anges vara tillfällig och i det kortaperspektivet bidra till finansieringen av insatserna på detarbetsmarknadspolitiska området och nödvändigheten av atthejda statsskuldens ökning. återinförs dockgrundavdraget vid den statliga taxeringen.Effekten av skattehöjningen förtas delvis av att grundav-draget vid den statliga taxeringen återinförs. Centerpartietavvisar den föreslagna skattehöjningen och förordar iställetatt grundavdraget vid statlig taxering slopas. I konsekvenshärmed avslås också höjningen av det s k spärrbeloppet.Slopat reallöneskydd i inkomstskatteskalanDe närmaste åren kommer att ge starkt begränsademöjligheter till reallöneökningar. Det finns därmed helleringen som helst anledning att, utöver inflationsskyddet,kompensera höginkomsttagare för reallöneökningar som dealdrig haft. Detta beräknas ge en intäktsförstärkning om 0,8miljarder.Grundavdraget slopas permanent vid den statligabeskattningenDenna åtgärd kan främst motiveras med behovet av attnödvändiga minskningar av subventioner och bidrag ska fåacceptans hos svenska folket. Det är enligt vår uppfattningväsentligt att det vidtas åtgärder som klart visar att ocksåhögavlönade med en god ekonomi får bära sin del av bördan.Vi föreslår därför att propositionen avslås i denna del ochatt slopandet av grundavdraget i den statliga inkomstskattenpermanentas. Vi beräknar att detta ger en intäktsförstärkningpå 2 miljarder kr.Höjd gräns för avdrag för kostnader för resor mellanbostad och arbetsplatsI propositionen föreslås att avdragsbegränsningen iinkomstslaget tjänst avseende kostnader för resor mellanbostad och arbetsplats höjs från 4 000 till 6 000 kr.Enligt vår uppfattning innebär alltför stora begränsningari avdragsrätten för arbetsresor att möjligheterna till boendeoch arbete i de delar av landet, där det inte finns några reellakollektiva resmöjligheter, försvåras. Vi föreslår mot dennabakgrund att den nuvarande gränsen för avdrag förarbetsresor bibehålls och propositionen avslås i denna del.Höjning av de särskilda löneskatterna och premieskattenför grupplivförsäkringarI propositionen föreslås som en konsekvens av deföreslagna ändringarna i de allmänna egenavgifterna enhöjning av de särskilda löneskatterna . Enmotsvarande höjning av premieskatten förgrupplivförsäkringar skall även ske.Vi har ovan yrkat avslag på omläggningen av de allmännaegenavgifterna och i konsekvens härmed bör ingen höjningav de särskilda löneskatterna och premieskatten förgrupplivförsäkringar ske. Propositionen bör således avslåsäven i denna del.FöretagsbeskattningenI det socialdemokratiska valmanifestet aviserades ettförslag om direktavdrag för investeringar. I propositionen hardetta förslag krympt till ett tidsbegränsat direktavdrag med50 % för bygginvesteringar 1/11 1994--31/5 1996. Detta är ett skarpt svek i förhållande till detskarpa löftet i valrörelsen.Vidare föreslås att den skattefria upplösningen avskatteutjämningsreserven (SURV) begränsas och att dengenerella rätten att kvitta underskott i nystartadnäringsverksamhet skall avskaffas. Slutligen anges attstämpelskatten på aktier skall slopas.Enligt vår uppfattning har de föreslagna förändringarna avföretagsbeskattningen fått en sådan utformning att deteftersträvade syftet inte kommer att uppnås. Det framgår avtextmassan i propositionen att förslaget om införande av etttemporärt direktavdrag för bygginvesteringar är krångligt,oöverskådligt och dyrt. Sannolikheten är stor, avpropositionen att döma, att sysselsättningseffekterna blirstörre i skatteförvaltningen än inom byggsektorn.Avskaffandet av kvittningsrätten mellan inkomstslagentjänst och underskott i näringsverksamhet leder enligt våruppfattning till att villkoren för nyföretagande starktförsämras. Genom vårt arbete utvidgades ävenkvittningsrätten till att gälla även vid vissagenerationsskiften. Motivet för förslaget är uppenbarligenendast irritation över att man ändrat i skattereformen och intesakligt betingad. Vi anser att propositionen skall avslås vadavser begränsningen av upplösningen avskatteutjämningsreserven (SURV), temporärt direktavdragför bygginvesteringar samt avskaffandet av kvittningsrätten.Moms på spel och dobbelI saneringsplan föreslogs att skattebasen börbreddas så att moms på också omfattar spel och dobbel.Vi kvarstår vid denna uppfattning. Det beräknas ge en intäktpå 2 miljarder kr.Effektivare skatteindrivning m mVi konstaterade även i saneringsplanen att en automatiskvinstberäkning av aktievinster, som enkelt kan döljas ideklarationen, kan ge en intäktsförstärkning. Vi anser ävenatt kvittning av skatteskuld mot intjänad pensionsrätt förpersoner som återkommande och uppsåtligen undanhållitskatt skall kunna ske. Sammantaget bedöms detta ge eninkomstförstärkning om 700 miljoner kr.Ökade miljö- och energiskatterVi föreslår att fordonsskatten höjs för alla bilar utankatalysatorer med , vilket ska motsvarakapitalkostnaden av en katalysator. Avsikten är att staten inteska subventionera bilar med sämre avgasrening. Vidare börskatten på äldre vattenkraft återställas till den reala nivå somden hade när den infördes, vilket innebär en fördubbling.Skatten har varit nominellt sedan 1982.Vi förordar även en fördubblad miljöavgift påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Skälet till detta är attförändrade prisrelationer tillsammans med kvarståendemiljö- och resursproblem motiverar en höjning av dessamiljöavgifter i jordbruket. Inkomsten bedöms bli ca 100miljoner kr.Sammantaget innebär dessa åtgärder eninkomstförstärkning på 1,1 miljard kr.Jordbruksdepartementets verksamhetsområdeI propositionen föreslås vissa åtgärder i syfte att minskastatens kostnader med . Förslagen är dockuppenbarligen inte desamma som avsågs i detsocialdemokratiska valmanifestet.Vi kan acceptera att kostnaderna för beredskapslagringenminskas med 200 milj kr.I propositionen föreslås att stödet till avbytarverksamhetenskall minskas med 100 milj kr.Enligt vår uppfattning är detta ytterligare ett exempel påhur den nuvarande regeringen på olika sätt försöker försvåravillkoren för jordbrukarna. Avbytarverksamheten är ensocial verksamhet och för många nödvändig om manöverhuvudtaget skall kunna få någon ledig tid. Förslagetmåste således avslås i denna del.Arbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområdeI propositionen hävdas att kraftfulla insatser för att ökasysselsättningen är en av två huvuduppgifter för densocialdemokratiska regeringen. Arbetsmarknadspolitikenhar en ''nyckelroll'' för att ge en ny färdriktning,framhålls det i propositionen.Både beskrivningen av arbetsmarknadsläget och den s kstrategi som redovisas saknar emellertid nästan helt dethistoriska perspektivet. Någon vilja att förstå bakgrundenoch orsakerna till utvecklingen på arbetsmarknaden sedan1990 finns inte.Den nya färdriktningen är, såvitt vi kan bedöma avpropositionen, en rörlighetsstimulerande ochkoncentrationsbefrämjande politik. Det är ingen nyfärdriktning utan en återgång till den misslyckade politiksom förde in i den djupaste lågkonjunktur landet haftsedan 1930-talet. Vid regeringsskiftet var antalet varseloch konkurser av mycket stor omfattning.Arbetsmarknadspolitiken ställdes inför en unik situation ochen förnyelse av politiken var nödvändig för att denarbetsmarknadspolitiska situationen skulle kunna bemästras.Avgörande för fyrklöverregeringens politik var dels attundvika långtidsarbetslöshet, dels att ge förutsättningar förungdomar att ta sig in på arbetsmarknaden. Undercenterpartiets ledning vidtogs också en rad åtgärder som harmedfört att arbetsmarknaden nu stadigt förbättrats.I en särskild motion redovisar vi vår syn påpropositionens förslag. I korthet innebär våra förslag attungdomspraktiken får en tydligare inriktning motkommande anställningar och propositionens förslag omungdomsintroduktion blir obehövlig. Enligt vår uppfattningbör också möjligheten för akademiker att få praktikplatserfinnas kvar. Vi anser även att systemet medutbildningsbidrag med lånedel bör finnas kvar i avvaktan påatt en ordenlig utvärdering av dess effekter genomförts.Vi kan acceptera förslagen om ökat antal platser inomramen för arbetsmarknadsutbildningen,högskoleutbildningen, komvux och folkbildningen. Det bördock understrykas att med hänsyn till de massiva satsningarsom fyrklöverregeringen genomfört har -- framförallt frånuniversitet och högskolor -- framförts farhågor för att maninte kan bereda plats för ytterligare studerande i denomfattning som man skulle vilja. Vi har heller inget att erinramot att omfattningen på utbildningsvikariat utökas till20 000 . Vi motsätter oss däremot förslaget attslopa den påbörjade försöksverksamheten med den s ktraineeutbildningen.I propositionen förslås att antalet s k halveras.Detta system infördes i samförstånd medsocialdemokraterna efter krisuppgörelsen 1992 och har visatsig vara mycket verkningsfullt. Det har inneburit att mångaarbetslösa har kunnat vara kvar på arbetsmarknaden och görabetydelsefulla insatser, vilka annars inte hade kommit tillstånd. har den enskilde breddat sinarbetslivserfarenhet. Enligt vår uppfattning bör man inteefter så som förändra förutsättningarna fördenna verksamhet. Vi anser därför att antalet ALU-platserbör vara minst motsvarande den nuvarande faktiskavolymen, dvs ca 50 000 platser.Vi avvisar vidare med kraft regeringens förslag ominförande av ett flyttbidrag, oegentligt kallat starthjälp, tilldem som söker sig från de regioner som behöver stöd till destora befolkningskoncentrationerna. Detta förslag är ettflagrant exempel på okänslighet och bristande intresse för attutveckla förutsättningarna för ett expansivt näringsliv i helalandet.InvesteringssatsningarI propositionen föreslås särskilda investeringssatsningarom totalt , exklusive kostnaderna fördirektavdraget vid bygginvesteringar. Det hävdas ipropositionen att dessa insatser skall skapa ca 50 000 direktaoch indirekta arbetstillfällen på årsbasis. Någon redovisningav , respektive förutsättningarna för vad somkrävs för att erhålla de olika investeringsbidragen finns inte,vilket är synnerligen anmärkningsvärt. Insatserna anges varafinansierade genom minskade utgifter för arbetsmarknads-och regionalpolitiken.I det socialdemokratiska valmanifestet utställdes ett löfteom att satsningar om skulle ske. Regeringenhar således inte heller i denna fråga följt upp vad man lovati opposition.Investeringsstimulanserna är också i jämförelse med vadfyrklöverregeringen genomfört under den föregåendemandatperioden av blygsam karaktär. Enbart de ROT-insatser inom kultur- och miljöområdena som påfyrklöverregeringens initiativ beslöt om uppgicktill . Totalt har 4,9miljarder kr satsats i ROT-åtgärder.Investeringar inom näringslivetUnder denna rubrik återkommer förslaget om införande avett direktbidrag för alla byggprojekt utom bostäder. Vi hartidigare avvisat detta förslag och i stället förordat att en merlångsiktig stimulans ges genom att momsen för byggandesänks till som räntebidragen avskaffas inyproduktionen.MiljöinvesteringarI propositionen föreslås en begränsad satsning påinvesteringar inom miljöområdet. Totalt avses anvisas 400milj kr för detta ändamål. Investeringsstöden avserutbyggnad av fjärrvärmenätet, insatser som motverkartrafikbuller, åtgärder inom VA-sektorn, upprustning avnaturvårdsområden samt efterbehandling av gamlaindustriområden.Vi finner det djupt oroande att regeringen och dessstödparti, , inte har insett den centrala roll sominvesteringar inom miljöområdet spelar för att uppnå enlångsiktigt hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning. Detkrävs omfattande insatser för att komma till rätta med denmiljöskuld som och andra länder dragit på sig genomen felaktig och misshushållande ekonomi. En väl fungerandemarknadsekonomi förutsätter ett kretsloppsanpassatsamhälle. Vi föreslår därför att hos regeringenbegär förslag om investeringsstimulanser för åtgärder somfrämjar ett kretsloppsanpassat samhälle.Ett sådant åtgärdsprogram måste bl a innefattaproducentansvar, starka ekonomiska styrmedel vad avsermiljöskadliga varor, skatteväxling, förmånligareavskrivningsregler för företagens miljöinvesteringar ochsatsningar på förnybar energi.Investeringar för ett kretsloppsanpassat samhälle harlångsiktigt en direkt effekt på de offentliga finanserna. Utansådana insatser kommer miljöskulden att växa och efter handbli en allt tyngre börda för statsfinanserna. Dessainvesteringar bidrar till en industriell förnyelse ochutveckling samt skapar förutsättningar för ett stort antal nyajobb inom de gröna sektorerna av ekonomin.KulturområdetI propositionen föreslås vidare olika typer av stöd förinsatser inom kulturområdet. Insatserna består av bidrag tillicke-statliga kulturlokaler, kulturmiljövård ochbyggnadsvård. Stödet till allmänna samlingslokaler och ilokaler för trossamfund förstärks.Dessa åtgärder är en viss utökning av stödet till insatsersom redan vidtagits. Vi kan därför acceptera dessa.Bostäder och offentliga lokalerI propositionen föreslås att avsätts för ROT-åtgärder i skolor och andra offentliga lokaler bl a för att ökatillgängligheten för personer med funktionshinder. Inombostadsområdet föreslås att avsätts förinvesteringar för reparationer, ombyggnad och tillbyggnadinom bostadsområdet. Stödet är utformat som ettinvesteringsbidrag. I propositionen anges dock inte undervilken tid bidraget skall utgå. Vidare föreslås att 200 milj kravsätts för åtgärder i syfte att förbättra inomhusklimatetrespektive för ombyggnader avsedda atthandikappanpassa vissa bostäder.Vi har i det föregående konstaterat attinvesteringsstimulanserna på byggområdet måste få enannan och mer effektiv inriktning än det föreslagnadirektbidraget och det särskilda investeringsbidraget om15% för ROT-åtgärder.Vi anser i stället att nuvarande möjlighet tillskattereduktion för ROT-åtgärder skall förlängas, medoförändrade regler, och gälla även . Denna åtgärdhar visat sig vara mycket verkningsfull och samtidigtinneburit att svartjobben kraftigt minskat. Vi föreslår medavslag på proposition 1994/95:25 i motsvarande del att 1,5miljarder kr avsätts för detta ändamål.Investeringar i infrastrukturI propositionen föreslås slutligen att 2 000 miljoner kravsätts för sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets område. Dessa medel skallanvändas för underhålls- och reinvesteringsåtgärder på vägaroch järnvägar, åtgärder mot trafikbuller samttidigareläggning av ''andra'' investeringar inomkommunikationssektorn.Vi anser även att de medel, som avsätts försysselsättningsskapande åtgärder inomkommunikationsområdet, främst skall avsebärighetshöjande åtgärder inom de eftersatta delarna avlänsvägnätet.FinansieringBeträffande finansieringen avvisar vi att medel avsatta förolika typer av regionalpolitiskt stöd utnyttjas för de ovanangivna ändamålen. En sådan finansiering är enligt våruppfattning rent kontraproduktiv. Den riskerar i stället attleda till minskade insatser i områden med en svagarbetsmarknad. Insatserna bör således finansieras enbartmed medel som avsatts för arbetsmarknadspolitiska insatser.Övriga budgetförstärkningarVi anser dessutom att åtgärder bör vidtas så att kostnadernaför bankkrisen, som följd av den socialdemokratisktinitierade inflations- och spekulationsekonomin, kanminimeras för skattebetalarna. Staten bör se till att de ca 60miljarder kr som bankkrisen kostat i direkta bidrag ochgarantier återbetalas.Enligt vår uppfattning kan detta till en del ske genom attNordbanken privatiseras. Möjligheterna att införa enbankgarantiavgift bör prövas, innebärande att en särskildavgift tas ut på innestående garantier. Fastighetsskatten för kommersiella lokaler avskaffadesför att lindra kostnaderna för lokalinnehavarna och därmedundvika konkurser, vilka skulle ha drabbat bankerna i formav kreditförluster. Även om bankerna nu har en bättrefinansiell situation, kvarstår problem för framförallt deföretag som är inriktade på den inhemska marknaden. Vianser dock att det nu bör prövas när skatten på kommersiellalokaler kan återinföras som en del av återbetalningen tillstaten av bankstödet. Förutsättningen bör dock vara att dettabedöms kunna ske utan att det leder till ett ökat antalkonkurser.Vi föreslår att hos regeringen begär förslag omen återbetalningsplan av utgivna bidrag och kostnader förgarantier till banker och kreditinstitut med den inriktningsom ovan angivits.Sammanställning över utgifter och inkomsterI tabellen nedan redovisas en sammanställning av utgifteroch inkomster som vårt förslag till sanering av de offentligafinanserna innebär. Utgångspunkten är att de tidigare beslut,som tagit på fyrklöverregeringens förslag, liggerfast. Redovisningen avser varaktiga helårseffekter.Jämförelsen mellan de olika åtgärdernas ekonomiskaeffekter görs i förhållande till dagsläget och ej tillpropositionen.I propositionen anges också som en del av saneringen avde offentliga finanserna växlingen av egenavgifterna mellansocialförsäkrings- och arbetslöshetsförsäkringarna. Vi hartidigare yrkat avslag på denna omläggning.Höjda egenavgifter intecknar också framtida löneökningaroch därmed minskar också skatteunderlaget. Från vår sidakvarstår att avgiften till arbetslöshetsförsäkringen skall tas utmed och då på hela lönebeloppet, dvs inte bara upp till7,5 basbelopp som i dagsläget.Det är inte rimligt att, med den utformning somregeringens förslag nu har, bokföra detta som en förstärkningav de offentliga finanserna. Denna omläggning måste sesenbart som en omföring av medel mellan olika konton.Centerns alternativ till förstärkning av de offentligafinansernaAv antaget saneringsprogram varav-- Utgiftsminskningar26-- Reformerat ATP-system5-- Ökade inkomster15-- Oförändrad real offentlig konsumtion3581,0Centerns saneringsplanFörstärkningar av den offentliga sektorns finanserFamiljestödet4,5Begränsad uppräkning12,6Tak i sjukförsäkringen1,5Sjuklöneperiod1,4Arbetslinjen4,0Försvar4,0Bostadssektorn1,029,0Reallöneskyddet **0,8Grundavdraget **2,0Moms spel och dobbel **2,0Skatteindrivning m m **0,7Miljö/energiskatter **1,16,6Bifall till propositionFörmögenhetsbeskattningen ***2,0Avkastningsskatt pensionsförsäkring ***2,0Minskad statlig konsumtion2,0Beredskapslagring0,2Bidragsförskott0,8Kyrkan0,37,3SummaUtgiftsminskning32,3Inkomstförstärkning10,6* saneringsplan = prop. ** totalt 10,6AvgårSlopad stämpelskatt-- 0,6Bostadstillägg för pensionärer-- 0,2Pensionstillskott-- 0,3-- 1,1Avslag på propositionenFörstärkningar av de offentliga finanserna i jämförelsemed propositionen -- ej tillgodoräknade i alternativDirektbidrag bygginv 0,3Sänkt bolagsskatt 2,0Ej höjd kapitalbeskattning 0,1Återreglering kommunerna 0,8Försvagningar av de offentliga finanserna i jämförelse medpropositionen -- ej belastande alternativKapitalbeskattningen-- 7,5Höjd inkomstskatt-- 1,4Avbytarverksamhet-- 0,1Reseavdrag-- 0,7Kvittning underskott-- 0,1Fastighetsskatt-- 1,5Ändrad uppbörd av skatter-- 0,4Övrigt-- 1,3Sammanfattning av åtgärder -- en jämförelse(s)(c)beslutade18,381,0Utgiftsminskningar24,532,3Inkomstförstärkningar21,910,6Avgår-- 4,7-- 1,1Summa60,0122,8(Egenavgifter14,410,0)Därutöver aviseras i propositionen ytterligare 20 miljarderkr i intäktsförstärkningar som avses redovisas ibudgetpropositionen. Detta kan inte betraktas som en reellförstärkning förrän eventuella konkreta förslag föreligger. Ejheller är posten minskade ränteutgifter någon reellbesparing. En konkret budgetförstärkande åtgärd måste hasin grund i ett faktiskt beslut. Dessa poster medtas därför intei jämförelsen. I jämförelsen har ej heller medtagits debudgetförstärkningar i tidigare beslut som tagits underföregående mandatperiod utöver saneringsprogrammet --åtgärder som socialdemokraterna till stor del avvisat.Sammanfattning av alternativ för sanering av deoffentliga finansernaCenterns förslag till saneringsplan för de offentligafinanserna uppgår, utöver de redan beslutade 81 miljarderna,till , varav iutgiftsminskningar resp i skattehöjningar.Saneringsplanen skall ses som en helhet och inte någonlista över separata åtgärder för att skapa balans i Sverigesekonomi. De föreslagna komponenterna i planen bygger påatt åtgärderna skall ha god fördelningspolitisk effekt. De fårinte försvåra möjligheterna till investeringar inomnäringslivet. De skall främja en utveckling motdecentralisering, ökad sysselsättning och en hållbar tillväxt.De skall bryta automatiken i statens kostnader och varainflationsdämpande.Saneringsplanen, tillsammans med de av oss i motionenförordade investeringsstimulanserna och övriga merlångsiktiga åtgärder, ger förutsättningar för att islutet har stabiliserat ekonomin och minst harhalverat den öppna arbetslösheten.Mot denna bakgrund yrkar vi avslag på såväl inriktningsom utformning av de föreliggande förslagen i proposition1994/95:25 om sanering av de offentliga finanserna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1994/95:25 imotsvarande del ansluter sig till de principiellautgångspunkterna och riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen,2.