mot · GI02Fi1 · 1994-11-22 00:00:00 — Den valda uppläggningen avfinanspolitiken ger inte -- vare sig till omfattning elleravvägning -- det nödvändiga stödet för penningpolitikenssträvan att sänka räntenivån och stärka kronan.3.2 Skattepolitiken 3.2.1 Höjt skattetryckI propositionen föreslås de kraftigaste skattehöjningarna imodern tid i . De motsvarar en ökning avskattetrycket med . Det är uppenbartatt skattehöjningarna i sig och den försämrade skattestruktursom är en följd av förslagen kommer att försvaga denekonomiska återhämtningen. De kommer också attpermanent försämra tillväxtkraften i svensk ekonomi.Sammantaget föreslår regeringen skattehöjningar som1998 uppgår till i innevarande årsprisläge. Den varaktiga nettoeffekten beräknas bli drygt 32miljarder kronor. Beskattningen av arbete skärps med drygt20 miljarder kronor, beskattningen av företagande ochkapitalbildning höjs med ,beskattningen av boende med ochbeskattningen av pensionssparande med cirka 2 miljarderkronor.Den viktigaste uppgiften för den ekonomiska politikenunder innevarande mandatperiod är att skapa godaförutsättningar för en stark tillväxt och elimineralångtidsarbetslösheten. Därmed kan den konjunkturelladelen av underskottet i de offentliga finanserna växa bort.Det råder stor enighet om att nya arbeten måste komma tilli den privata sektorn. Det förutsätter ett gott företagsklimatmed rimliga skatter, få regleringar och lägre räntor.Regeringen visar visserligen i ord en viss insikt omförutsättningarna för tillväxt och nya arbeten i den privatasektorn. Av detta återstår emellertid ingenting när det gällerde konkreta förslagen. I ett läge när det krävs godaförutsättningar för nya jobb och en rimlig och stabillöneutveckling höjs skatten på arbete dramatiskt. I ett lägenär det krävs ökad privat kapitalbildning införs dubbel skattpå riskkapital. Dessutom bibehålls den finansiering (högrebolagsskatt och höjd arbetsgivaravgift) som gav utrymme förövergång från dubbel till enkel beskattning av riskkapitalinom bolagssektorn. Sammantaget leder förslagen tillkraftigt höjd beskattning av företagen.Den borgerliga regeringens skattepolitik hade sominriktning att stärka konkurrenskraft samt attkomplettera och fullfölja skattereformen. Det senare skeddebland annat genom att överbeskattningen av det egnakapitalet i såväl enskild firma och handelsbolag som iaktiebolag slopades, vilket gav neutralitet i jämförelse medbeskattningen av lånat kapital. Förmögenhetsskatten, somvar en extra avkastningsskatt på privat kapital, avskaffades.Diagram 3.1. Företagsledares syn på näringsklimatet(Fråga: ''Hur anser Du att företagsklimatet på det hela tagethar förändrats under de senaste 3--4 åren? Har det blivitsämre, bättre eller har det inte förändrats? '')Källa: /1993Av diagram 3.1 framgår att de förändringar somgenomfördes av den borgerliga regeringen innebar enväsentlig förbättring av företagsklimatet. avföretagsledarna ansåg 1990 att företagsklimatet hadeförbättrats och att det hadeförsämrats. 1993 var förhållandet det omvända, 65 procentvar positiva och negativa. Genom de åtgärder somnu föreslås av den socialdemokratiska regeringen återställs istort sett den situation som fanns 1990. Detta kommer attminska tillväxtkraften, försvåra expansion ochförutsättningar för nya jobb i den privata sektorn och därmedockså försvåra budgetsaneringen vad avser denkonjunkturella delen av underskottet.I två viktiga avseenden frångår regeringen principernabakom marginalskattereform. Marginalskatten påarbetsinkomster höjs för alla. Den högstamarginalskattesatsen, som kommer att omfatta istorleksordningen en tredjedel av de heltidsarbetande, skärpsfrån skattereformens mål på till cirka 60 procent.Med regeringens skattepolitik är åter på väg mot1970- och 1980-talens marginalskatteelände.Den enhetliga och neutrala beskattningen avkapitalinkomster försvinner genom attaktieutdelning kommer att beskattas . Ävenkvarhållna vinster i bolagen skall dubbelbeskattas ifortsättningen.3.2.2 Beskattning av arbete 3.2.2.1 Statlig inkomstskattRegeringen föreslår att den statliga inkomstskatten ochdärmed marginalskatten skall höjas med fem procentenheter.Samtidigt föreslås att grundavdraget vid statlig inkomstskattåterinförs än vad som beslutats.Förslaget om höjd marginalskatt bör med hänvisning tilltidigare redovisade skäl avslås. Det statliga grundavdragetbör återinföras i enlighet med riksdagsbeslutet från 1993.Regeringen föreslår också att inflationsskyddet avskatteskalan och det så kallade reallöneskyddet skallurholkas. Inflationsskydd av skatteskalan innebär att enannars automatisk skattehöjning till följd av inflationenförhindras. Samma reala inkomster belastas av sammaskatteuttag år från år.Förslaget medför att realt oförändrade inkomstersuccessivt kommer att drabbas av högre skatt. Successivtkommer allt fler att flyttas upp över gränsen för uttag avstatlig inkomstskatt och därmed få en marginalskatt på . För vissa kategorier, exempelvis ATP-pensionärer, innebär det urholkade inflationsskyddetsammantaget med den minskade indexeringen avpensionsförmånerna en dubbel förlust.3.2.2.2 Särskild löneskatt m.m.Regeringen föreslår mot bakgrund av förslagen om höjdaegenavgifter att såväl den särskilda löneskatten påförvärvsinkomster som den särskilda löneskatten påpensionskostnader höjs . Detta skallockså gälla den särskilda premieskatten förgrupplivförsäkringar m.m.Med utgångspunkt i våra tidigare framfördaavslagsyrkanden bör också dessa höjningar avslås.3.2.3 Beskattning av kapitalbildning 3.2.3.1 Höjd skatt på sparandeRegeringen föreslår att skatten på sparande skall höjas 1995. Därmed tas ett steg tillbaka till deförhållanden som bidrog till att skapa denspekulationsekonomi som var grundorsaken till krisen iSveriges finansiella sektor. Avvikelsen i skatteuttag jämförtmed flera andra länder blir större med risk för framtidakapitalflykt. Redan i samband med skatteutskottetsutfrågning under arbetet med skattereformen 1990 framkomatt den föreslagna skattesatsen på kunde befarasvara alltför hög. Med utgångspunkt i att kapitalinkomsterbeskattas nominellt kommer skatteuttaget vid normalarealräntor att bli alltför högt även vid låg inflation.3.2.3.2 Dubbel skatt på riskkapitalRegeringen föreslår att aktieutdelning och kvarhållnavinster inom bolagen skall beskattas dubbelt -- först i bolagetoch därefter hos ägaren. Avkastning av det egna kapitaletinom aktiebolag kommer, som framgår av diagram 3.2, ifortsättningen att beskattas högre () änavkastningen av lånat kapital och av eget kapital i enskildfirma eller handelsbolag (). För delägare ifåmansaktiebolag, vars expansion är en nödvändigförutsättning för tillräckligt många nya jobb, blir skatten imånga fall . Denna bristande neutralitetkommer att försvåra riskkapitalförsörjningen för särskilt demindre och medelstora aktiebolagen, vilket ger sämreförutsättningar för expansiva och nya företag.Diagram 3.2. Skatteuttag vid olika kapitalinkomsterGenom de skattenackdelar som uppkommer för det egnakapitalet kommer dessutom soliditeten inom svensktnäringsliv att bli lägre än annars. En sådan utvecklinginnebär ytterligare försämring av tillväxtförmågan. Man kanvidare förutse en icke önskvärd övergång från aktiebolag tillhandelsbolag.Det hävdas ibland att dubbel beskattning av aktieutdelningoch kvarhållen vinst inte skulle påverka avkastningskraveninom aktiebolagssektorn. Utgångspunkten för dettapåstående är att det är de internationellt gällandeavkastningskraven som styr. För de större svenska bolagenkan detta betraktelsesätt i någon utsträckning vara korrekt.En effekt av dubbel beskattning i blir då ett ökatutländskt ägande i de större svenska företagen. För demedelstora och mindre aktiebolagen finns emellertid inte deperfekt fungerande kapitalmarknader som skulle låta ettinternationellt bestämt avkastningskrav gälla oavsett densvenska skattenivån. För just de växande mindre ochmedelstora företagen höjs alltså avkastningskraven. Dettaleder till sämre förutsättningar för kapitalförsörjning och tillhögre avkastningskrav på framtida investeringar.Möjligheten till s.k. Anellavdrag, som tidigare lindradeeffekterna av dubbelbeskattningen för nyemitterat kapital,återinförs inte. Totalt sett blir det således betydligt sämreförutsättningar för riskkapitalförsörjning än de som råddeföre reform. Orsaken till att reglerna omAnellavdrag inte återinförs är enligt propositionen att dettaär ''förknippat med vissa problem. Internationellt sett äravdraget avvikande. I likhet med vad som gäller för ettallmänt utdelningsavdrag, låt vara i mindre omfattning, kanAnellavdraget medföra en överflyttning av skatteintäkterfrån till andra länder. ''Socialdemokraterna har därmed accepterat de slutsatsersom drogs av den borgerliga regeringen och som innebar attdubbelbeskattningen slopades genom lindring för ägarenefter uttag av bolagsskatt. Samma teknik har för övrigt ocksåanvänts i när dess socialdemokratiska regering slopatdubbelbeskattningen.Socialdemokraternas förslag strider således mot deninternationella trenden och inte minst mot reformer somgenomförts i och Finland.Regeringen föreslår att stämpelskatten på nyemitteradeaktier slopas. Detta är önskvärt och till en del en följd av deregler som gäller inom EU. Denna åtgärd kompenseraremellertid inte alls de negativa effekterna av återinförddubbelbeskattning.Regeringen föreslår vidare följdändringar förvärdepappersfonder och investmentföretag av de ovannämnda förslagen. Även dessa förslag bör avslås.3.2.4 Företagsbeskattningen i övrigt 3.2.4.1 Direktavdrag för bygginvesteringarRegeringen föreslår att ett tidsbegränsat direktavdraginförs för annan nybyggnation än bostäder. Syftet är dels attstimulera byggsektorn, dels att tillfälligt kompensera för denkraftigt höjda företagarbeskattningen. Regeringen bedömeratt förslaget, tillsammans med ytterligare stimulansåtgärder,skall ge kraftiga effekter för sysselsättningen inombyggsektorn. Detta motsägs emellertid i den rapport ombyggkonjunkturen som byggentreprenörerna presenteradeför . Visserligen räknar byggentreprenörernamed att de föreslagna åtgärderna kommer att kunna leda tillett extra byggande för och ensysselsättningseffekt på cirka 20.000 nya årsarbeten underden period (till 1996) som åtgärden gäller. Detta motverkasemellertid av den totala utformningen av regeringensproposition. Byggentreprenörerna skriver i en kommentar:Regeringens framlagda ekonomiska propositioninnehåller för mycket skattehöjningar och för litebesparingar för att rätta till de grundläggande problemen iden svenska ekonomin. Därmed får vi sannolikt behålla denhöga räntenivån som är den faktor som mest av allt bromsarbyggaktiviteten.Den föreslagna åtgärden kan således ses som någotsom syftar till att begränsa de i övrigt negativa effekterna förekonomin av regeringens politik. Med den inriktning på denekonomiska politiken som vi förordar erfordras ingetdirektavdrag för bygginvesteringar. Inte heller behövs detkompensation för skattehöjningar som vi avvisar.Regeringens förslag bör därför avslås.Regeringen bör däremot få uppdrag att utarbetaett förslag till så kallad nuvärdesavskrivning vad gäller såvälbyggnadsinvesteringar som inventarieanskaffning. Ennuvärdesavskrivning medför inga varaktiga statsfinansiellakonsekvenser, men kan möjliggöra för företag med storavinstmedel att öka säkerheten beträffande finansieringen avinvesteringen.3.2.4.2 Avvecklingen av skatteutjämningsreserverRegeringen föreslår en skärpning vad gäller beskattningenvid upplösningen av skatteutjämningsreserver i företagen.Den borgerliga regeringen föreslog i samband med denfortsatta reformeringen av företagsbeskattningen att detidigare gällande skatteutjämningsreserverna skulle ersättasmed reduceringsfonder. Syftet var delvis att förenklaskattelagstiftningen, delvis att finansiera vissa övrigaåtgärder på företagsskatteområdet. Den borgerligaregeringen föreslog emellertid att hälften av den upplöstaskatteutjämningsreserven skulle få föras till eget kapital utanskattekonsekvenser, medan den andra hälften skulle tas upptill beskattning. Därigenom ökar skatteinkomsterna jämförtmed oförändrade regler.Man skulle visserligen kunna hävda att en full avskattningbör ske till den skattesats som gällde när avdrag föravsättning till skatteutjämningsreserv medgavs. Å andrasidan skulle skatteutjämningsreserven vid oförändrade reglerinte ha lett till beskattning över huvud taget. Det var förövrigt detta som var bakgrunden till att lagerreserver ochinvesteringsfondsavsättningar avskattades till den nyabolagsskattesatsen () vid företagsskattereformen1991, trots att avsättning hade skett vid en skattesats på 52procent.Regeringens förslag om i princip avskattning av fullavärdet av skatteutjämningsreserven leder till en varaktigtökad belastning och dessutom en kraftigt ökadlikviditetsanspänning.Förslaget om en ökad beskattning av upplösningen avskatteutjämningsreserver bör mot denna bakgrund avslås.3.2.4.3 Kvittningsrätten och nyföretagandetDen borgerliga regeringen införde kvittningsrätt avunderskott av nystartad aktiv näringsverksamhet mot blandannat inkomst av tjänst under de fem första verksamhetsåren.Syftet med denna reform var att skapa bättre förutsättningarför nyföretagande med utgångspunkt i de många nya jobbsom måste växa fram inom den privata sektorn. När densocialdemokratiska regeringen nu föreslår att denna rätt attkvitta underskott av nystartad näringsverksamhet slopas,innebär det sämre förutsättningar för nyföretagande.Förslaget bör således avslås.3.2.5 Beskattning av boendeRegeringen föreslår att fastighetsskatten för små- ochhyreshus höjs från och med 1996.Samtidigt rivs beslutade besparingar inomräntesubventionssystemet upp. Förslaget är ett avsteg frånuttalanden som gjordes av företrädare för regeringen, blandannat finansministern, före valet.Fastighetsbeskattningsutredningen fick till uppdrag av denborgerliga regeringen att bedöma huruvida fastighetsskattenpassar in i det svenska skattesystemet. Utredningens slutsatsblev att fastighetsskatten är en extra skatt, utöver normalbeskattning av de inkomster fastigheterna genererar, sominte finns vad det gäller övriga investeringar.Slutsatsen var därför att fastighetsskatten bör slopasoch vad beträffar småhus ersättas av en schablonintäkt sominnebär en rimlig beräkning av avkastningen av fastigheten.Ett första steg i den riktningen har tagits genom attfastighetsskatten på kommersiella lokaler slopades från den1 . Beslutet var emellertid i första hand föranlettav fastighets- och finanskrisen och syftade till att stabiliserafastighetsprisutvecklingen. Den var emellertid också frånprincipiella utgångspunkter riktig. Fastighetsskatten påhyreshus sänktes också från till den1 januari 1994.Det långsiktiga målet beträffande fastighetsskatten måstesåledes vara att, när statsfinansiellt utrymme kan skapas,skatten slopas. För småhus införs enligt förslag, som ocksåpresenterats av fastighetsbeskattningsutredningen, enschablonintäkt för beräkning av den beskattningsbaraavkastningen.De beslutade besparingarna inomräntesubventionssystemet bör inte rivas upp. Underskottet ide offentliga finanserna måste saneras genomutgiftsneddragningar och inte med skattehöjningar, eftersomproblemet är de alltför höga utgifterna. Det utbyte motskattehöjningar som regeringen föreslår leder dessutom tillökat underskott nästkommande år, eftersom skattehöjningeninte träder i kraft förrän 1996.Förslaget om höjd fastighetsskatt bör mot denna bakgrundavslås.3.2.6 Beskattning av pensionssparandeRegeringen föreslår att beskattningen avpensionsförsäkringar och pensionssparkonton höjs från 9 av avkastningen. Denna höjning gäller såvälprivata pensionsförsäkringar somtjänstepensionsförsäkringar. Härtill kommer en skärptavkastningsskatt också beträffande kapitalförsäkringar.Dessutom föreslås vissa förändringar till följd av återinförddubbelbeskattning av aktieutdelningar och kvarhållnavinster.Genom regeringens förslag förstärks de skillnader somfinns vid beskattningen av olika pensioner. Avkastningen avackumulerat kapital inom den allmänna tjänstepensionenbeskattas således inte alls. Samma sak gäller vissa övrigapensionsförmåner. Effekten av förslaget blir, särskilt vadgäller tjänstepensionsförsäkringarna, en snedvridning tillnackdel för ett stort antal löntagare, främst privatatjänstemän.Till detta skall läggas den starkt ökade risken förkapitalflykt genom skärpt beskattning av enskildapensionsförsäkringar. med en lägre skattesatsfinns en tendens till utflyttning av försäkringar, eftersomnågon avkastningsskatt normalt inte existerar i andra länder.Denna flyttning av försäkringar till utlandet kommersjälvfallet att förstärkas när skattenivån höjs.I den mån utrymme kan skapas borde i ställetbeskattningen av såväl tjänstepensioner som enskildapensionsförsäkringar lindras. Regeringens förslag böravslås.3.2.7 Socialavgifter för vinstandelarRegeringen föreslår att socialavgifter skall tas ut förvinstandelar. Därmed försämras förutsättningarna för attgenom frivillig vinstdelning fördela resultat av envinstuppgång utan att lönenivån generellt höjs.Dagens regler, som innebär att sociala förmåner inte utgårpå vinstandelar och att sociala avgifter därför inte tas ut, börbibehållas.3.3 Besparingar 3.3.1 AllmäntMedan förslagen till skattehöjningar utmärks av betydandeskärpa, är utgiftsminskningarna -- med undantag för denreducerade indexeringen -- obetydliga eller oklara. Jämförtmed valmanifestets budgetbilaga har precisionen avtagithögst avsevärt. Finansministern har tidigare framhållit attvad som krävs inte är ''planer'' och ''ramar'' utan ''skarpaoch konkreta förslag''. Utöver det klara beskedet omvårdnadsbidragets slopande, vilket för övrigt i praktiken inteär en besparing utan kommer att framkalla en offentligutgiftsökning, presenteras det nu ''ramar'' och ''planer'' utankonkret innehåll för ca 20 miljarder kronor.Jämfört med den förra regeringens saneringsprogramförutses såväl den offentliga konsumtionen somtransfereringsutgifterna öka i snabbare takt. Både statlig ochkommunal konsumtion väntas växa mera än enligt planernai våras. Särskilt anmärkningsvärd är prognosen iförsörjningsbalansen att den statliga konsumtionen nästa årskall öka med . Det framgår inte hur dettarimmar med den redovisade ambitionen att redan budgetåret1995/96 sänka utgifterna för statlig konsumtion med 2miljarder kronor.Förslaget att minska den automatiskainflationsuppräkningen vid beräkningen av vissa förmånersom pensioner och studiemedel ger snabbt utdelning. Det ärdock tveksamt om detta -- som det uppges -- är ett sätt attunderstryka vikten av att inflationen även fortsättningsvishålls nere på en låg nivå. Metoden är principiellt farlig i denmeningen att ju högre inflationstakten drivs upp, desto störrekan besparingen sägas bli. Det bör också understrykas att detinte finns någon koppling mellan utgifts- och skattesidan såatt båda måste avindexeras lika mycket. Snarare förhåller detsig tvärtom. Det finns inget logiskt skäl till att en ATP-pensionär skall drabbas av både en minskad uppräkning avpensionen och en av inflationen förhöjd skatt på den realt settminskade inkomsten.Det kan göras gällande att inkomstfördelningen mellankyrkan och staten inte har påverkats av att kostnaderna förfolkbokföringen förts över från den förra till den senare.Risken är emellertid påtaglig att den nu föreslagnaindragningen av i''skatteadministrationsersättning'' endast kommer attresultera i en förhöjning av det totala skatteuttaget. Redaninnan förslaget blev känt, hade åtskilliga församlingar ilandet planerat att höja sin utdebitering och därmed utnyttjadet förhållandet att kyrkoskatten är föga uppmärksammad iden politiska debatten. Fortsatta överväganden avtakkonstruktioner för den kommunala utdebiteringen bördärför även innefatta kyrkoskatten.3.3.2 Säkerhetspolitik m.m.Enligt propositionen skall säkerhets-, försvars-, bistånds-och flyktingpolitiken effektiviseras genom ökadsamordning. Regeringen avser att redovisa närmare detaljerom hur detta skall leda till en besparing på 3.060 miljonerkronor i nästa budgetproposition. Det förtjänarpåpekas att beloppet är ca mindre än vadsom fanns upptaget i budgetbilagan till valmanifestet.Dessutom är det lika mycket mindre än vad som finnsupptaget i tabellen på motstående sida i propositionen!Oavsett om detta beror på slarv eller brådska är den uppgivnasumman i budgetförstärkningaruppenbarligen fel.Förslaget att frysa biståndsramen i kronor äri och för sig klart och tydligt. Däremot är det svårare att sehur en besparing på utgifterna för invandring m.m. medminst kan utlovas med hänsyn till attantalet asylsökande flyktingar inte kan förutses ochregelsystemet dessutom först skall bli föremål för utredning.Planerna på försvarets område är än mer oklara. Detförutskickas utgiftsbegränsningar på 2 miljarder kronorsenast 1998 och -- om det säkerhetspolitiska läget medgerdet -- ytterligare minst 2 miljarder --2001. Rimligen borde det inskjutna villkoret gälla hela denplanerade neddragningen. Oavsett detta finns det ipropositionen inget som antyder besparingar på försvaret inärtid. Vi utgår ifrån att inga fler ändringar görs i gällandeförsvarsbeslut. Vad förberedelserna för nästa försvarsbeslutanbelangar förutsätter vi att dessa sker inom ramen för enparlamentarisk kommitté.3.3.3 JordbruksområdetÄven på jordbrukets område avtar besparingsambitionen. Imaj 1994 föreslog socialdemokraterna i en partimotion medanledning av kompletteringspropositionen att 710 miljonerkronor skulle sparas mot nu endast 300. Härav avser 200miljoner kronor anslagen för inköp och beredskapslagring avlivsmedel. Den borgerliga regeringen slog in på denna vägredan i budgetpropositionen 1994 med en besparing på nära100 miljoner, som alltså redan är beslutad. Samtidigtföreslogs en fortsatt översyn av livsmedelsberedskapen. Medhänvisning till ''de väntade effekterna på importen vid ettnärmare samarbete med länder inom '', vilket är enpikant formulering på jordbruksministerns ansvarsområde,fullföljs nu i propositionen den förra regeringens linje.Det andra besparingsförslaget på jordbruksområdet gälleravbytarverksamheten. I budgetpropositionen 1994redovisades förslag, som härrörde från utredningen omsociala åtgärder för lantbrukare (SOU 1993:25). Enligtdenna utredning skulle subventionsgraden föravbytarverksamheten sänkas samt konkurrensneutralitetuppnås mellan och andraföretag. Subventionsgraden i ligger över stödet förmotsvarande verksamhet i exempelvis , ochdessutom går utvecklingen mot större djurbesättningar,vilket innebär att den dagliga verksamheten inte kan varaberoende av en enda person. Den nu av regeringen förordademinskningen med 100 miljoner ligger i linje med en redanetablerad strävan.3.3.4 Sociala frågor 3.3.4.1 Ekonomiskt familjestödDen valfrihets- och rättvisereform för barnfamiljerna somden borgerliga regeringen genomförde medvårdnadsbidraget och den därtill kopplade avdragsrättenför styrkta barntillsynskostnader skall nu avskaffas fr.o.m.den 1 januari 1995. Detta slår mot de enskilda familjerna påtvå sätt: dels hindras enskilda familjer från att själva ordnaden omsorg och vårdnad som passar de egna barnen bäst,dels skall de föräldrar som erhållit vårdnadsbidrag inte fåtillgodoräkna sig de återinförda utan dessaskall avräknas mot utnyttjat vårdnadsbidrag. Detta innebäratt de föräldrar som tagit ut vårdnadsbidraget --anledningarna kan ha varit många från platsbrist inom denoffentliga barnomsorgen till önskan att själv ta hand om detegna barnet -- utsätts för retroaktiv särbehandling. Vi har ien annan motion yrkat avslag på förslaget att avskaffavårdnadsbidraget.Regeringens förslag om ett avskaffande avvårdnadsbidraget beräknas ge en besparing på 2,3 miljarderkronor för det kommande budgetåret. Då beaktas inte att ettavskaffande av vårdnadsbidraget kommer att medföra enökad efterfrågan på den dyra offentliga barnomsorgen.Beräkningar visar att kommunernas kostnader vid ettavskaffande av vårdnadsbidraget kan komma att uppgå till10 miljarder kronor.