mot · GH02U508 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningFolkpartiet liberalerna är klart och otvetydigt för ettsvenskt medlemskap i den Europeiska unionen (EU).Ställningstagandet är grundat på vår liberala övertygelse attdet mellan demokratier inte behövs gränser som skiljermedborgarna åt och reser hinder mot samarbete, ömsesidigförståelse och vänskap.EES-avtalet är en viktig milstolpe med stor ekonomiskbetydelse för , men det är långt ifrån tillräckligt.EES-samarbetet lämnar en rad viktiga områden åt sidanoch ger oss inte någon rätt att vara med att besluta. Därföranser vi att bör bli medlem av EU och få möjlighetatt påverka framtid genom att vara där beslutenförbereds och fattas. Det handlar om att också vi svenskarskall ha rösträtt i Europa.Den europeiska gemenskapen är ett uniktsamarbetsprojekt utan egentliga motsvarigheter. EU är enorganisation som i första hand skall koncentrera sig på atthantera uppgifter på de områden där nationella beslut ärotillräckliga, där gemensamma lösningar krävs för att lösagemensamma frågor. Det gäller ekonomin, miljön,arbetslösheten och den gemensamma säkerheten.I ett liberalt EU tillämpas närhetsprincipen strikt. Enfråga som ställts är om liberalerna vill ge uppnationalstaten. Svaret är nej. Vad vi vill motverka ärnationalismens mörka baksida i form av revirstrider,konflikter, och oförmåga att lösa gränsöverskridandeproblem. Den liberala präglas av bådenärdemokrati och internationalism. Europasamarbetetersätter inte vårt aktiva deltagande i andra sammanhang,tvärtom stärker det förutsättningarna för det nordiskasamarbetet och vårt engagemang inom FN.Internationalismen rymmer ödmjukhet och nyfikenhetinför det som är annorlunda, men också ett rikt mått avstolthet över det vi själva har att komma med. Därför skallvi gå in i det europeiska samarbetet med både öppenhet ochsjälvförtroende. Vi har mycket att lära men också atttillföra. Som vi liberaler ser det skall inte gå med iEU för att passivt anpassa sig utan för att delta, påverka ochförändra.Insyn och demokratiLika självklart som att EU ställer krav påmedlemsländerna att de vart och ett ska ska vara välfungerande demokratier, måste också EU:s beslut fattas igod demokratisk ordning. EU:s former för beslutsfattandeär demokratiska, men på flera punkter ser vi -- ochfolkpartiet liberalerna -- möjligheter till förbättringar. Denkritik som vi för fram och de reformer vi önskar se, delar vii stort med liberaler inom EU.Demokratin i EU skall fördjupas dels genom en strikttillämpning av närhetsprincipen, dels genom attparlamentet ges en starkare ställning och tydligare roll. Deeuropeiska liberalernas vision är att ministerrådetslagstiftande befogenheter efterhand överförs till ettparlament med två kamrar, dels en första kammare somersätter dagens ministerråd och blir en kanal förmedlemsstaternas vilja, dels en andra kammare som svararmot dagens parlament, men med utvidgade funktioner.Även nationella partier i opposition, och därmed allamedborgare, blir på så sätt representerade då beslut fattaspå EU-nivå. Härigenom görs EU:s lagstiftningsarbeteöppet för insyn och den demokratiska kontrollen avlagarnas tillämpning blir effektivare. En utveckling i dennariktning är något vi välkomnar och ser som steg på vägenmot en europeisk parlamentarisk demokrati.Ministerrådet är EU:s högst lagstiftande organ ochhar, i likhet med , vissa överstatligabefogenheter. De förordningar som beslutas blir direktbindande för medlemsländerna medan direktiv angermålsättningar som länderna skall leva upp till på det sätt desjälva beslutar. Det kan t.ex. innebära att ett EU-direktivuppfylls i ett medlemsland genom en nationellt beslutad lagoch i ett annat genom kollektivavtal. I ministerrådet samlasföreträdare för ländernas regeringar. Det är viktigt attparlamenten får möjlighet att framföra synpunkter innanministrarna fattar beslut. För del anser vi denordning som tillämpas i , där regeringen förankrari marknadsutskott, vara en god lösning.Som medlem i EU skall inte bara behållaoffentlighetsprincipen. Vår strävan är att den skall spridastill hela EU.Gemensam utrikes- och säkerhetspolitikMålet för svensk säkerhetspolitik är oförändrat att utanunderkastelse hålla utanför krig. Från liberalsynpunkt är det av central betydelse att en nysäkerhetsordning kan byggas i för att värna ochfrämja fred, demokrati och mänskliga rättigheter.Avgörande vid valet av säkerhetsordning ärutvecklingen i och i vilken grad den viktiga rollUSA spelar för säkerhet kommer att bestå.I har nationalismen vuxit sig stark,men har försvagats. Den europeiskaintegrationen har trängt ut farligt nationalistiska projekt,vilket spelat stor roll för stabilitet och säkerhet. Nugäller det att fylla ut de tomrum som den kommunistiskakollapsen skapat i öst och avväpna den aggressivanationalism som på sina håll fått starkare fästen. Därförmåste EU öppna sig för de öst- och centraleuropeiskaländerna.Det krävs en målmedveten internationell samverkan föratt konflikter skall kunna lösas innan de urartar iförhärjande krig. I denna säkerhetsordning utgör EU enframtida hörnsten. Det ligger i eget intresse attdenna säkerhetsordning blir så stark som möjligt. Det ökarvårt lands möjligheter att trygga freden. Vi ställer oss därförbakom tanken på en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik inom EU, som vi själva är med ochutformar.Jobb och välfärdEtt medlemskap skapar positiva förutsättningar förjobb, företagande och tillväxt i . Genom att delta påden inre marknaden kan svenska företag vara med och tävlamed sina utländska konkurrenter på lika villkor.Arbetslösheten inom EU är hög. Det viktigaste medletför att öka sysselsättningen är den ekonomiska politikensutformning i de olika EU-länderna. Där man har drabbatsav arbetslöshet behövs stora insatser för att få människor iarbete igen. Som medlemmar har vi på denna punkt viktigaerfarenheter att tillföra. Ett viktigt exempel är vår kunskapoch erfarenhet av en aktiv arbetsmarknadspolitik. Här kanvi bidraga med mångåriga erfarenheter av åtgärder somtillämpats i för att hålla människor kvar i arbete --vidareutbildning, omskolning, beredskapsarbeten,inskolning av unga människor på arbetsmarknaden, m.m.Inom EU har arbetsmarknadsfrågorna fått betydligt högreprioritet än tidigare, och utformas en gemensam strategiför tillväxt och jobb.En ambitiös socialpolitik förutsätter en stark ekonomiskbas och främjas därför av den liberalerna vill värna och utveckla de socialarättigheter och minimiregler som EU har fastställt.Maastrichtavtalet ger det sociala samarbetet ökad tyngd ochbättre förutsättningar för beslut.Den nationella välfärdspolitiken, pensioner,sjukförsäkringar etc. beslutar varje enskilt land om ienlighet med närhetsprincipen. För att den fria rörlighetenskall fungera i verkligheten får dock inte ländernas socialaskyddsnät och välfärdspolitik vara utformad så att dediskriminerar människor som vill arbeta, etablera sig och boi flera länder. Välfärdspolitiken bör vara generell ochutformad så att den underlättar en fri rörlighet. I mångaEU-länder behöver den utvecklas.Den mjukare attityd till narkotika som man kan finna påsina håll utanför ska bekämpas. Det europeiskasamarbetet måste utnyttjas för att komma till rätta medmissbruk. Medlemskapet ökar också förutsättningarna församarbete för att stoppa knarket vid och innanför EU:sgränser.Folkpartiet liberalerna anser att nuvarande mål försvensk alkoholpolitik ska gälla även när inträtt igemenskapen, t ex genom bibehållet alkoholmonopol.Arbetet för jämställdhet i vinner på att Sverigeoch övriga nordiska länder deltar i EU-samarbetet. Då blirrösterna för jämställdhet fler i de viktigaste beslutandeförsamlingarna. På detta område har mycket atttillföra och vår strävan efter jämnare könsfördelning inombeslutande församlingar måste prägla samarbetet.Vi bör också föregå med gott exempel genom att ha enjämn könsfördelning bland de företrädare vi utser attrepresentera i olika församlingar.MiljönMiljöförstöring känner inga gränser. Därför krävsinternationellt samarbete och gemensamma beslut både föratt identifiera och lösa problemen. Genom sin möjlighet attfatta bindande och överstatliga beslut är EU särskilt lämpadför miljösamarbete. Som medlem av EU får Sverigeinflytande över den gemensamma miljöpolitiken. Vi fårverka för att ekonomiska styrmedel används förmiljöanpassad konsumtion och produktion och hindramiljöskadliga utsläpp.Vi får också möjlighet påverka villkoren för handeln påden inre marknaden, så att den bedrivs under miljömässigtacceptabla former. EU-regler om skatt och utsläpp avkoldioxid skulle vara ett viktigt led i kampen motväxthuseffekten. Inom EU finns inga gränshinder för varor.Även om ett EU-land undantagsvis kan hindra import avprodukter av hänsyn till miljön måste vi sträva efter att fåen gemensam fri marknad på miljöns villkor, där enskildaländers undantag blir onödiga. Det skulle gynna bådekonsumenter och miljön. Men om ett land vill behålla ellerinföra strängare lagstiftning för att skydda miljön,människors hälsa eller säkerhet kan så ske.Allemansrätten togs upp som en av de orubbliga svenskaprinciperna inför medlemskapsförhandlingarna med EU.Det finns ingenting som talar för att medlemskap skullehota allemansrätten. För del har medlemskapet iEU inte inneburit några problem för allemansrätten. EnligtEU:s grundlag, Rom-fördragets artikel 222, ska EU intelägga sig i de enskilda medlemsländernasegendomsordning, vilket med storsannolikhet skulle ta fasta på vid en eventuell prövning.JordbruketGenom medlemskap i öppnas nya marknader ochmöjligheter för det svenska jordbruket och för export avsvenska livsmedel. Ett medlemskap ger svenskalivsmedelsproducenter rätt att producera och exportera pålika villkor som andra inom gemenskapen. Menjordbrukspolitiken är en av EU:s svagaste sidor.Drygt 60 procent av den gemensamma budgeten går tilljordbruksstöd. EU:s jordbrukspolitik har bidragit till starkbelastning på miljön. Både växtodling och djurhållningutmärks av en högre kemikalieanvändning. bör sommedlem i EU verka för en avreglering av den gemensammajordbrukspolitiken och en ökad frihandel avjordbruksprodukter.Omsorgen om djuren har starka traditioner i Sverige.Det finns inga hinder för att kan fortsätta att hasträngare regler för t.ex. djurhållning. Den svenska matenhar mycket hög kvalitet och är fri från t.ex.salmonella. Salmonellakontroll på kött som importeras tillSverige skall inte upphöra. Men nya föreskrifter gör attproverna inte måste tas just vid gränsen utan även kan görasi ursprungslandet. Dessa skall då utföras av en officiellveterinär som intygar att köttet är fritt från salmonella.Reglerna gäller främst inom och skall ses som ettkomplement till provtagning vid gränsen.Regional balansFör flera regioner både i och i södra det helt avgörande att hela ekonomi präglas avdynamik och tillväxtkraft. Förutsättningarna för detta ärväsentligt bättre om är med i EU än om vi stårutanför.Folkpartiet liberalerna anser att som medlem iEU skall fortsätta driva en egen nationell regionalpolitik isyfte att utjämna de nackdelar som gles befolkningstäthet,långa avstånd och ett kallt klimat ger. Medlemskap i gördet möjligt att få del av EU:s regionalpolitiska stöd, vilketkan ses som ett viktigt komplement.SlutVår förhoppning är att blir fullvärdig medlem avEU så snart det är möjligt. Vi ser medlemskapet som ettredskap för att påverka utvecklingen i vårt eget land, iEuropa och världen. Vårt liberala engagemang för detinternationella samarbetet stannar inte vid EU:s gränser.En viktig uppgift i EU blir därför att verka för att unionenblir betydligt öppnare och mer solidarisk mot omvärlden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EU börverka för en strikt tillämpning av närhetsprincipen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EU börverka för att den lagstiftande makten överförs till ettparlament med två kamrar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att vid ensvensk EU-anslutning inrättar utskott där regeringenförankrar sina ställningstaganden innan beslut fattas iministerrådet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU skall bibehållaoch sprida offentlighetsprincipen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EU börverka för ökat stöd till och samarbete med Öst- ochCentraleuropa,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör delta i engemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom ramen förEU,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att sommedlem i EU driver en aktiv politik i kampen motarbetslösheten,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att sommedlem i EU verkar för en effektiv narkotikabekämpning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU skall verka förett bibehållet monopol för ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att sommedlem i EU verkar för jämställdhet mellan män ochkvinnor i hela EU,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EUskall verka för en kraftfull politik beträffandegränsöverskridande miljöproblem,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EUskall verka för ökad användning av ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EUskall verka för en avreglering av den gemensammajordbrukspolitiken,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EUskall verka för en aktiv regionalpolitik,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EUskall verka för en öppnare och mer solidarisk politik motomvärlden.