mot · GI02U16 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Inledning och sammanfattningVi socialdemokrater har valt att i denna motionhuvudsakligen inrikta oss på de mer begränsade frågor därenighet inte uppnåddes mellan den förra regeringen ochsocialdemokraterna. Det innebär att denna motion i principinte berör de kanske viktigaste frågorna gällande ettmedlemskap i . Det är därför viktigt att understryka attmotionen inte ger en helhetsbild av socialdemokraternasEU-politik, utan enbart skall ses som en reaktion på denförra, borgerliga regeringens proposition. Densocialdemokratiska regeringen kommer att påandra sätt redovisa den politik som regeringen avser attdriva i EU vid ett eventuellt medlemskap.Narkotikapolitiken ägnas speciell uppmärksamhet, mendet ojämförligt största område där socialdemokraterna haravvikande uppfattning i förhållande till propositionen gällerjordbruket. Även när det gäller miljöfrågor läggs en radförslag i motionen.Det nedan redovisade arbetet under förhandlingarna,med ett nära samråd mellan den föregående regeringen ochriksdagen, har således inneburit att de flesta frågor därsocialdemokraterna hade avvikande mening jämfört medden sittande regeringen löstes under förhandlingsperioden.Därav den synbara obalansen när det gäller ämnen ochderas omfattning i denna motion.FörhandlingarnaInför förhandlingarna fastställde socialdemokraterna 50förhandlingskrav inom åtta sakområden.Under hela förhandlingen hade de olika s-grupperna iriksdagens utskott återkommande möten för att ta ställningtill det pågående förhandlingsarbetet. Regeringensamrådde med EU-delegation. Desocialdemokratiska ledamöterna framförde vad de olikautskottsgrupperna kom fram till. På detta sätt framfördesvåra krav kontinuerligt och påverkade därigenomförhandlingsprocessen.De femtio kraven utvärderades i en rapport(Socialdemokraterna och EU, Resultatet av våra 50 krav,politisk redovisning 1994:6) som antogs av densocialdemokratiska riksdagsgruppen. Där konstaterades atten betydande del av kraven hade uppfyllts. Särskilt har desocialdemokratiska förhandlingskraven fått genomslag närdet gäller miljöfrågor, arbetsrätt och arbetsmarknadsfrågor,utrikes- och säkerhetspolitik, alkoholpolitik, fiske ochregionalpolitik.Konsumentpolitiska frågorHuvudsakligen stöder vi resonemangen ochbedömningarna som görs i propositionen. Det finns docknågra områden där vi vill göra följande påpekanden.Den proposition rörande konsumentpolitiken somåberopas har kommit till del. Därför harvi inte i denna motion tagit ställning till de förslag där manhänvisar till konsumentpropositionen.Det kan konstateras att den marknadskontroll sombeskrivs i propositionen (sid. 136) inte är tillfredsställande.Enligt uppfattning riskerar attbli en dumpingmarknad för varor som inte uppfyllergällande säkerhetskrav.Även när det gäller de finansiella tjänsterna (sid. 152) ärEU:s nuvarande regler mindre tillfredsställande ur svensksynpunkt. Även det direktiv om distansförsäljning som ärunder utarbetande i EU undantar finansiella tjänster.Sverige måste med full kraft arbeta för att samma reglergäller för försäljning av varor och tjänster.NarkotikafrågorNarkotikamissbruk är ett allvarligt samhällsproblemsom måste motverkas med kraft. Målet för samhälletsinsatser måste vara att skapa ett narkotikafritt samhälle.Svensk narkotikapolitik har varit framgångsrik.Men orosmolnen hopar sig och det finns all anledning tillskärpt vaksamhet i kampen mot narkotikan. Deliberaliseringssträvanden som gör sig gällande på flera hålli är oroande. Men introducerandet av nya preparatoch nya transport- och smuggelvägar, bland annat via detidigare kommuniststaterna i , utgör andra hot.Ett svenskt medlemskap i ställer betydande krav påden svenska narkotikapolitiken. Avskaffandet avtullgränsen måste mötas med kraftfulla alternativamotåtgärder. Effektiva spanings- ochkriminalunderrättelseinsatser måste tillskapas mellan deolika europeiska polismyndigheterna. måste ävenvid ett medlemskap i ha en väl utbyggd gränskontrollsom ett led i brottsbekämpningen. Tullens och polisensmetoder måste förstärkas och utvecklas. Genom en ökadsamverkan mellan tull och polis bör effektiviteten kunnaskärpas.Den fria rörligheten inom EU för varor, tjänster,människor och kapital har aldrig avsetts gälla narkotika ochkriminalitet. Därför genomför nu EU en rad''kompensatoriska åtgärder'': uppbyggnaden av Europol, avövervakningscentret i , det gemensammainformationssystemet (CIS) samt ett gemensamt ansvar förbevakningen av EU:s yttre gränser. Det är en klar fördel förSverige att delta i dessa program. Vi bör kunna ha enpådrivande roll i detta arbete. Dessa åtgärder kommer dockinte att nå full kraft förrän om 5--10 år.Även vid ett svenskt EU-medlemskap är det möjligt attbehålla gränskontrollen mot narkotika. Trovärdigheten ivår narkotikapolitik och EU:s ambitioner att lyftanarkotikapolitiken till en fråga av ''allmänt intresse'' ger ossanledning att med fasthet fullfölja den svenska restriktivanarkotikapolitiken.Mot denna bakgrund är det angeläget attpersonkontrollen vid inre gränser, i fall av ett svenskt EU-medlemskap, inte avvecklas förrän kompensatoriskaåtgärder har införts och utvecklats till en tillfredsställandeeffektivitet både i och andra medlemsländer.Miljöpolitiska frågorPropositionens miljödel är i huvudsak beskrivande ochantyder vilken inriktning ett kommande miljöarbete inomEU skall ha. En fördjupad svensk strategi för detmiljöpolitiska arbetet skall, enligt propositionen,regeringen återkomma till under 1995.Socialdemokraterna har varit skeptiska till denborgerliga regeringens EU-politik på miljöområdet. Ipropositionen föreslås att den strategi för att påverkamiljöarbetet i EU som regeringen lade fram i en skrivelse(skr.1992/93:255) för skall fullföljas.Socialdemokraterna delar inte den uppfattningen utananser att en betydligt mer handlingsinriktad strategi behövs.En sådan strategi skall enligt vår mening utarbetas ochpresenteras för redan i början av 1995.I den här motionen nöjer vi oss med att komplettera denförra borgerliga regeringens redovisning av inriktningen avdet svenska miljöarbetet inom ramen för EU. Det är dennahelhet (dvs. propositions- och motionstexten) som kommeratt ligga till grund för den socialdemokratiska regeringensmiljöpolitiska arbete i EU. bör ge regeringen iuppdrag att återkomma med en mer grundlig redovisning avdetta miljöpolitiska arbete i början av 1995.Med tanke på att resurser är förhållandevis småkommer vi att vara tvungna att hårt prioritera de för ossviktigaste områdena. Det gäller utsläppsbegränsningarinom EU för att klara våra miljömål, i de fall det handlarom långväga föroreningar. Särskilda åtgärder krävs för attminska utsläppen av försurande och gödande ämnen. Detär särskilt viktigt att få ner utsläppen från energiproduktionoch trafik.EG:s varubestämmelser inklusive kemikaliehantering ärandra områden som skall prioriteras. EU:s inställning tillviktiga internationella frågor, som exempelvis miljön iCentral- och , skall vi vara med och påverka.Våra tankar om sektorsansvar för miljön måste fågenomslag i EU både inom trafik- och energisektorn, menockså inom jordbruket.Det är också angeläget att verkar för att enskildaländer i EU har rätt att gå före på miljöområdet. EG:sframtida regelverk bör därför i huvudsak bygga påminimiregler så att enskilda länder tillåts ha högremiljökrav. De enskilda länderna måste också få behålla sinfrihet att använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Varje land måste självt kunna bestämma om regler för denoffentliga upphandlingen. Inför de omprövningar EU lovatpå miljöområdet med anledning av Sverigesmedlemsförhandlingar är det angeläget att vi aktivtpåverkar EU i dessa frågor. För och svensk miljö ärdet mycket viktigt att minst når upp till vårsvenska nivå.Det svenska miljöarbetet i EUFör att ett litet land som ska kunna påverka EU:smiljöarbete krävs information om svensk miljöpolitik påflera språk samt att resurser finns för utarbetande av nyaförslag och bakgrundsinformation. Vad gällermiljöpolitiken är det särskilt viktigt att aktivtpåverkar för att:minska utsläppen av försurande ochgödande ämnen,förbättra kemikaliekontrollen i EU-länderna,via avgifter och andra styrmedel minskakoldioxidutsläppen,förbättra miljön i Östeuropa.Särskild vikt skall lägga vid att påverka EU påde områden där medlemskapsförhandlingarna drivit framöversyn av . Det gäller specielltkemikalieområdet. Men även trafik- och energisektorn ärviktiga. skall arbeta för att miniminivåerna förbeskattning av bensin och diesel höjs liksom attsvavelhalten i eldningsolja regleras. skall aktivtagera för att få genomslag för fler ekonomiska styrmedelinom EU. Det gäller bl.a. koldioxidskatt på bränslen samtsvavel- och kväveoxidavgifter. Även inomjordbrukssektorn är det angeläget att EU använderekonomiska styrmedel för att minska utsläppen av kemiskabekämpningsmedel och gödande ämnen.Det behövs också ett kraftfullt engagemang från EU:ssida när det gäller internationell miljöpolitik. Dehandelspolitiska miljöfrågorna behöver lyftas fram bådeinom EU och inom WTO (efterföljare).Uppföljningen av liksom arbetet medinternationella konventioner kan bli mer effektivt och ställaEU i spetsen för världens miljöarbete.Samarbetet mellan och behöver öka.Sverige skall aktivt verka för ett ökat EU-engagemang vadgäller östbiståndet.Stödet till måste bidra till enmiljöanpassad utveckling. En förutsättning är att denekonomiska situationen i dessa länder förbättras. Därförbör verka för att EU öppnar sin marknad för bl.a.livsmedel, stål och textilier från öst. Kärnsäkerheten måsteförbättras och säkerhetsmässigt undermåliga reaktorer tasur drift.Det är också angeläget att påverkar EU att ställamiljökrav på de länder som eftersträvar ett medlemskap,t.ex. vad gäller avgaskrav på nya fordon och höga miljökravpå förbränningsanläggningar.Sverige bör aktivt ge stöd till femtemiljöhandlingsprogram särskilt vad gällermiljökonsekvensbeskrivningar av planer, program ochpolicybeslut, gröna nationalräkenskaper samt en stärkt rollför den fysiska riksplaneringen.Miljökonsekvensbeskrivningar bör göras för alla störreprojekt som erhåller EU-bidrag. bör ocksåmedverka till att efterlevs bättre.EU är en av världens största biståndsgivare. Det ärangeläget att miljömål ingår i allt bistånd. skalldriva på så att EU-länderna uppnår FN:sbiståndsmål om av BNP. Kraven kommer att öka pågenomarbetade svenska förslag ochbakgrundsdokumentation liksom på information om svenskmiljöpolitik. Utbildning och kompetensförstärkning behövspå många områden för att skall kunna påverkaEU:s miljöarbete.Avgaskrav för bilarDet är angeläget att driver på inom EU för attförverkliga ett mer miljöanpassat transportsystem. Enligtde beräkningar som gjorts medför ett medlemskap i ettökat transportarbete. För att detta inte skall leda till ökademiljöutsläpp krävs åtgärder både här hemma och inom EU,både för att minska den nuvarande ökningstakten avtransportarbetet och för att styra mot större andel järnvägoch sjöfart. måste fordonsparken bli renare.Sverige skall aktivt verka för skärpta avgaskrav ochtillverkaransvar inom EU.Detsamma gäller användandet av ekonomiska styrmedelför att stimulera till renare fordon och bränslen,motsvarande de svenska miljöklasserna för bilar, dieseloljaoch bensin. EU:s miniminivåer för beskattning av bensinoch diesel bör höjas.Sverige bör också agera för att minska bilarnasbränsleförbrukning samt för att miljökrav ställs på utsläppfrån arbetsmaskiner och arbetsredskap. Vi bör samtidigtdriva på för att minska flygets utsläpp.Kemiska produkterUnder den period då EU:s översyn avkemikaliekontrollen pågår måste aktivt medverkagenom kunskapsöverföring både till tjänstemän ochpolitiker i kommissionen och i de olika länderna. Särskiltskall hanteringen av bekämpningsmedel prioriteras. Mendet är också viktigt att aktivt agera för att de enskildaländerna skall kunna använda ekonomiska styrmedel.För del gäller det bl.a. möjligheterna attdifferentiera avgifterna på bekämpningsmedel samt attbehålla och höja avgiften på kadmium i handelsgödsel. Iregeringens strategi för EU-arbetet skall detta arbeteredovisas mer i detalj.Sverige skall aktivt driva på EU:s arbete för att fågenomslag för producentansvar, substitutionsprincipensamt en strikt tillämpning av försiktighetsprincipen i EU:ssamtliga länder.Luft- och vattenföroreningarEU bör införa regler för utsläpp från stora befintligaförbränningsanläggningar. Dessa står för en mycketstor andel av de försurande utsläppen. Vi bör också strävamot att EG:s direktiv för utsläpp från nyaförbränningsanläggningar når upp till de svenska kraven.Tillsammans med krav på högsta tillåtna svavelhalt i tungeldningsolja och krav på sjöfarten kommer det att kraftigtminska svavelnedfallet i Sverige.Sverige skall aktivt verka för att EU antar en strategi föratt minska kolväteutsläppen och därmed ocksåozonhalterna nära markytan, som bl.a. skadar skog ochgrödor. skall aktivt stötta kommissionens arbete attlägga fast krav om återvinning av bensinångor (muffar)samt verka för skärpta miljökrav på småenergianläggningar.Sverige tog initiativ till den s.k. Ronnebykonferensensom var början till ett aktivt samarbete för att minskautsläppen av miljöföroreningar till . Det arbetetmåste fortsätta och bör bli en del i ett aktivt EU-arbete därSverige tar på sig en ledande roll.Industrins miljöarbeteSverige skall aktivt driva på EU:s arbete medtillståndskrav för industrin. Kraven bör bygga på bästatillgängliga teknik. Det är också viktigt att påverka för attfå en hög grad av öppenhet för allmänheten och attsakägaren ges rätt att överklaga tillståndsbeslutet.AvfallAvfallspolitiken i vissa EU-länder är delvis bättre ochmer framsynt än den svenska. Det gäller bl.a. ,och . Det är viktigt att Sverigesällar sig till dessa länder och aktivt påverkar EU-arbetet såatt tydliga minimiregler införs om minskning avavfallsmängderna och producentansvar. Detsamma gällerkrav på deponier och förbränningsanläggningar liksom kravpå behandling av miljöfarligt avfall. Även på detta områdemåste agera för ökad användning av ekonomiskastyrmedel.Jordbruk och fiskeLivsmedelspolitiken är ett område där medlemskapetinnebär en tydlig förändring. Medlemskap i innebärockså ett medlemskap i den gemensammajordbrukspolitiken och den gemensamma fiskepolitiken.Den borgerliga regeringen har --1994genomfört en anpassning av den svenska politiken tillförhållandena inom EU. Vi har kritiserat denna anpassningdå den alltför ensidigt har gynnat producenterna medankonsumentperspektivet lyst med sin frånvaro. Enligt våruppfattning hade den bästa förberedelsen varit att fullt utgenomföra beslut om en intern avreglering av densvenska jordbrukspolitiken. Den borgerliga regeringen hardock inte fullföljt beslutet. Subventioner och exportstöd haråterinförts. Förädlingsindustrins marginaler har tillåtits ökasamtidigt som priserna till bonden sänkts. En följd av treårs borgerlig regering är att skattebetalarnas kostnader förjordbruket ökat.Konsumentens intresse av bra mat till rimliga priser bördominera livsmedelspolitiken. Ett medlemskap i sannolikt, till följd av den förändradejordbrukspolitiken som innebär att prisstöd ersätts meddirektstöd samt att våra gränser öppnas för import, attinnebära en viss matprissänkning. En framtida sänkning avtullar och införselavgifter, till följd av ,kommer att inleda en friare handel också på en störrevärldsmarknad vilket kan skapa ytterligare vinster förkonsumenten.Socialdemokraternas syn på EU:s livsmedelspolitikFrågor som rör livsmedel, landsbygdsutveckling ochregionalpolitik har stor betydelse inom EU. EU:s politikmed en gemensam jordbrukspolitik (CAP) och regionalstödöver strukturfonderna har gradvis utvecklats sedangemenskapen bildades . Större delenav den gemensamma budgeten går till dessa ändamål. Denpolitik som förs inom livsmedelsområdet har, enligtsocialdemokraternas uppfattning, en rad brister. Vi villdärför, efter ett medlemskap, arbeta för att förändrapolitiken på en rad viktiga punkter. Det är dock viktigt attunderstryka att våra förslag ligger i linje med detförändringsarbete vilket, , inlettsinom gemenskapen. Den gemensamma jordbrukspolitikenär en källa till budgetproblem och kan komma attförhindra ett närmare samarbete med länderna i Öst- ochCentraleuropa. En fri handel med livsmedel förutsätter eneffektiv livsmedelskontroll och en större samsyn iveterinära och fytosanitära frågor. Konsumenten har ettintresse av att varorna märks tydligt och att skadligaingredienser utesluts. Alla dessa faktorer påverkar EU:spolitik . Men arbetet kan påskyndas och visocialdemokrater vill prioritera de livsmedelspolitiskafrågorna inom EU.Det viktigaste steget är en fortsatt och fördjupad CAP-reform efter 1997 som också omfattar vin- ochträdgårdsnäringen. Ett övergripande problem inomlivsmedelsområdet är att kontrollen är alltför svag inomvissa områden och länder. En europeisklivsmedelsmyndighet, knuten till kommissionen, kan gekraft åt arbetet med att förbättra kontrollen och därmedminska risken att otjänliga livsmedel når konsumenten. Ettsådant förslag har redan diskuterats men ej genomförts. Detär angeläget att på kort sikt agera inom EU för att:förstärka livsmedelskontrollen genom att inrätta eneuropeisk livsmedelsmyndighet, som finansieras inomFEOGAS ramminimera användningen av olika kemiskatillsatser för att konservera livsmedelförbjudabestrålning av livsmedelöka livsmedlens tjänlighetgenom fördjupade kvalitets- och hälsokravinföra entydligare märkning av livsmedel med avseende på ursprungoch tillsatserförbättra djurskyddet med den svenskadjurskyddslagstiftningen som utgångspunkt (begränsatillåten transporttid, båsplatser, begränsa intensivboskapsuppfödning).Propositionen prioriterar jordbrukets särintressenKonsumenten skall, enligt socialdemokratinsuppfattning, stå i centrum för livsmedelspolitiken. Dennasyn genomsyrar inte de avvägningar och förslag sompresenteras i propositionen. Vår kritik kan sammanfattas ifem punkter:1. Propositionens avsnitt om livsmedelspolitiken efterSveriges medlemskap i tillmötesgår snävasektorsintressen på bekostnad av skattebetalare,konsumenter och vår miljö.2. Viktiga principer i miljöpolitiken åsidosätts iregeringens förslag till förmån för ett subventionstänkandedär nedsmutsaren skall betalas för att inte smutsa ned.Effekten blir att subventionen tas ut på marker som inte ärbördiga medan den intensiva odlingen, med en massiv insatsav handelsgödsel och bekämpningsmedel, fortsätter på debättre markerna. Jordbrukets miljöproblem kan komma attförvärras.3. Livsmedelspolitiken förvandlas av regeringen till snävjordbrukspolitik -- en politik för att tillmötesgåsärintressen. Man saknar ett program för att i dess helhetpåverka EU:s livsmedelspolitik i en mer konsumentvänligriktning.4. Det är de redan välbeställda slättbönderna samtövriga bönder i som gynnas av förslagen.Jordbruket i norra får ett lägre stöd än . Demöjligheter som finns inom EU:slandsbygdsutvecklingsprogram utnyttjas inte alls.5. Förslagen innebär en kraftig ökning av budgetensutgifter för jordbrukspolitik. Statsbudgeten försvagaskraftigt, som subventionerna till jordbruket ökarmed ca eller perheltidsbonde.Vi socialdemokrater föreslår därför en rad förändringari propositionens förslag med det övergripande syftet att:få till stånd en mer rättvis fördelning av EU-medlemskapetskostnader och intäkter mellan konsumenter, skattebetalareoch bönderbidra till en minskning av utgifterna överstatsbudgeten till jordbruketbegränsa jordbruketsnegativa påverkan på miljön genom att bl.a. användamiljöavgifterna som ekonomiska styrmedelökajordbrukets positiva påverkan på miljön genom attprioritera åtgärder för landskapsvård och ett bevarande avden biologiska mångfaldenöka den svenskalivsmedelssektorns konkurrenskraft genom en mer offensivkonkurrenspolitik.Våra förslag redovisas nedan under respektive rubrik.JordbruketEnligt propositionen medför EU:s jordbrukspolitik enökning av intäkterna till det svenska jordbruket. Det gällerframför allt vegetabilieproduktionen där en gynnsamprisnivå kombineras med de generella arealbidragen.Animalieproduktionen väntas klara en skärpt konkurrensgenom lägre foderkostnader och den konkurrensfördel somges av de långa transportavstånden till . Våraberäkningar visar att stödet till jordbruket /96kan öka med jämfört med /94om förslagen i propositionen genomförs. Detta uppnåsgenom ett massivt utnyttjande av s.k. miljöstöd och stöd tillmindre gynnade områden.I detta sammanhang bör man erinra sig detlivsmedelspolitiska beslutet som innebar en internavreglering av jordbrukspolitiken fram t.o.m. /96. 13,6miljarder kronor anvisades av för att underlättaövergången till en fri inre marknad medjordbruksprodukter. Bl.a. har betalatsut i s.k. omställningsstöd. Inkomststöd på sammanlagt 5,5och 5,3 miljarder har betalats ut till vegetabilie- respektiveanimalieproducenterna. Enbart dessa tre stödformeröverskrider den av anvisade ramen. Nukonstateras i propositionen att ett EU-medlemskap innebärökade intäkter i förhållande till ett fullföljande av beslutet1990. Om så är fallet innebär detta att bönderna redan fåttkompensation för en anpassning som är större än den somväntas inom den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP).De producenter som mottagit omställningsstöd kommerefter ett EU-medlemskap att kunna få ut såväl trädes- somarealbidrag för dessa marker. Detta försvaras medhänvisning till att minskningen av exportkostnadernaöverstiger kostnaden för omställningsbidragen sett överhela omställningsperioden. Därmed skulle bidraget, enligtpropositionen, ändå kunna ses som samhällsekonomisktlönsamt. Förutsättningen är dock att den areal som anslutitshaft genomsnittlig avkastning samt att det strukturellaspannmålsöverskottet minskat med bortemot 600 000 till . Det har emellertid inte varit fallet.Det strukturella överskottet har totalt sett minskat medhögst . En stor del av minskningen kan härledastill en generellt lägre intensitet i odlingen och endast enmindre del till omställningsprogrammet. Den samladebesparingen -- beräknad som minskade exportkostnader --uppgår därmed till högst vilket fårvägas mot omställningsprogrammets kostnad på ca 3,3miljarder kronor.Spannmål och oljeväxterDen reform av den gemensamma jordbrukspolitikensom inleddes innebär att priserna till bonden, fram tilloch med på spannmål och oljeväxter skall närma sigvärldsmarknadspriset. Producenterna skall kompenserasgenom ett generellt arealbidrag. skall ca 15procent av arealen läggas i träda. Programmet bygger på enkombination av prissänkningar, direkta inkomststöd ochproduktionsbegränsningar. Det har redan visat sig attkostnaderna blir högre än väntat somproduktionen inte gått ned lika kraftigt som avsetts.Socialdemokraterna anser därför att det finns starka skäl attfördjupa reformen inom vegetabilieområdet. Priserna börsänkas till världsmarknadsnivå och gränsskyddet avskaffas.Arealbidragen bör riktas mot mindre jordbruk och derasvärde begränsas kraftigt för de stora och intensivaproducenterna. Miljöaspekterna bör ges en starkareställning bl.a. genom införande av avgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel enligt principen att nedsmutsarenskall betala. En framtida inriktning av CAP enligt dessautgångspunkter skulle gynna jordbruket i länder, liktSverige, där merparten av arealen finns hos små ochmedelstora jordbruk samt där kemikalieanvändningenbegränsats.Propositionen belyser sambanden mellan valutakurser,interventionspriser, marknadssituation och kostnader förinsatsvaror. Vi ifrågasätter till vissa delar denna analys bl.a.för att den inte visar på de betydande skillnader i lönsamhetsom kan uppstå mellan odling av brödsäd och odling avfoderspannmål. Ej heller de regionala konsekvenserna avdetta redovisas. Helt klart är dock att spannmålsodlingen,på de bästa jordarna i slättområdena, kraftigt kommer attöka sin lönsamhet vid ett EU-medlemskap. Hur kraftiglönsamhetsförbättringen blir beror bl.a. på framtidavalutakursförändringar och situationen på den svenskaspannmålsmarknaden.