ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Fi5 · 1994-11-22 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd för låginkomsttagare isamband med skatteökningar och minskade pensioner,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nackdelar med höjdamarginalskatter,25. att avslår regeringens förslag om lag omdirektavdrag för byggnader m.m.,26. att hos regeringen begär förslag omdirektavskrivningar för miljöinvesteringar i enlighet med vadsom anförts i motionen,27. att hos regeringen begär förslag om sänktnormalarbetstid i enlighet med vad som anförts i motionen,28. att hos regeringen begär förslag om särskildamiljöinvesteringar för /96 omfattande 2miljarder kronor utöver vad regeringen tidigare föreslagit ienlighet med vad som anförts i motionen,29. att avslår vad regeringen förordat omstarthjälp i enlighet med vad som anförts i motionen,30. att avslår regeringens förslag om att 300miljoner kronor bör tas från biståndsmedel till att bekostahantering av asylsökande i ,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndet,32. att hos regeringen begär förslag om minskadeförsvarsanslag i enlighet med vad som anförts i motionen,33. att beslutar att det av regeringen föreslagnaanslaget till Sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95under sjätte huvudtiteln endast skall få användas tillunderhåll och reinvesteringar, dock ej till investeringar,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av satsningen påarbetslivsutveckling (ALU),35. att avslår regeringens förslag att bemyndigaregeringen att omfördela medel från anslagetFörsöksverksamhet med trainee-utbildning under åttondehuvudtiteln,36. att hos regeringen begär förslag omekonomisk reglering mellan staten och kommunsektorn ienlighet med vad som anförts i motionen,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållen avbytarverksamhetinom lantbruket.
mot · GI02Fi7 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. BakgrundRegeringen föreslår i propositionen en besparing pålantbrukets avbytarverksamhet med start från och med den 1juli 1995. Besparingen innebär perbudgetår. För innebär det 100 miljonerkronor.Att besparingar måste göras i det mycket allvarligastatsfinansiella läge befinner sig i, och att alla måstevara med och betala, det är rimligt. Men besparingar bör varagenomtänkta.Social trygghetAvbytarverksamheten innebär en stor trygghet förlantbrukare som är svår att vara förutan. För mjölkgårdar äravbytarverksamheten helt enkelt nödvändig för attmöjliggöra ett normalt liv. Det måste gå att kunna bli sjuk,få semester osv även om man är mjölkbonde. En dyrareavbytartjänst försvårar särskilt för ekonomiskt svagaregårdar.Det är därför ytterst märkligt att regeringen nedrustar pådet sociala området för jordbrukare, när den har somhuvudinriktning att skona den sociala verksamheten i andrasammanhang.SysselsättningArbetslösheten är uppe på alarmerande nivåer. Högaambitioner för ökad sysselsättning bör utmärka de förslagsom läggs på bord. Med ett avvecklat stöd tilllantbrukets avbytarverksamhet hotas 1 700arbetstillfällen på landsbygden. Av de fast anställdalantbruksavbytarna är kvinnor.Den föreslagna besparingen på lantbrukets avbytartjänstbör av nämnda skäl därför ej genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om besparingar på lantbruketsavbytartjänst.
mot · GI02Jo12 · 1994-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:43 Lageravgift på socker och ris Eftersom prisnivån och gränsskyddet för socker och ris ärbetydligt högre i EU än i befarar regeringen attsvenska importörer kan komma att bygga upp lager ispekulationssyfte inför EU-anslutningen . Föratt förhindra denna befarade lageruppbyggnad föreslås nu enlageravgift på samtliga lager av socker och ris. Ett ytterligareskäl som anförs är att om de sammanlagda lagren av sockeroch ris är större än vad som kan anses varanormal lagervolym kan svenska staten drabbas av kostnader.Ambitionen att förhindra spekulation har emellertid lett tillett förslag som hotar att slå undan benen för seriösa företagmed en produktion som till stor del är baserad på ris ellersocker. Utformningen av lageravgiften har i regeringensförslag fått en stelbent utformning och tar inte hänsyn till defaktiska förhållandena för de olika företagen. Dels kommerdenna avgift att snedvrida konkurrensen, dels riskerarföretag att slås ut. Genom att genomgående sätta samma låganedre gräns -- -- för lageravgiften drabbas de företagsom har ris som bas för sin produktion och som har en högförbrukning. De gör alltid sina inköp när priserna påvärldsmarknaden är som lägst under året.Exempel på ett sådant företag är , varsstörsta produkt är det välkända . Företagetköper normalt ca ris per gång och inneliggande lagerär normalt 300--. Skulle de tvingas betala den avregeringen föreslagna avgiften på allt över hotas helaverksamheten för företaget och därmed sysselsättningen fördess 16 anställda.Det kan inte vara avsikten att seriösa företag med mångårigverksamhet skall riskera att slås ut därför att andra skallförhindras att spekulera. Enligt vår uppfattning finns det ingaskäl att avgiftsbelägga lager som hålls som en normal del iett företags verksamhet. Därför bör propositionen avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:43.
mot · GI02Jo14 · 1994-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:43 Lageravgift på socker och ris Vid det svenska inträdet i den europeiska unionen kommerpriset på ris och socker att stiga kraftigt. Orsaken är att finna iden protektionistiska livsmedelspolitik som är unionens. Risoch socker producerat i vad som kallas tredje land drabbasdärför av importavgifter. För ris har EU en importavgift vidgränsen på per kilo, i fritt. För sockergäller i EU importavgift vid gränsen på , i Sverigeidag kr 1:56. Priset på ris och socker kommer att stigakraftigt i i och med EU-inträdet.De lager, som finns i av ris och socker, är avseddaför försäljning i landet. Framför allt ris är ett brabaslivsmedel, där det ligger i konsumentens intresse, attpriset är så lågt som möjligt. Genom att, som föreslås ipropositionen, införa en lageravgift på ris och socker kommer priset att höjas snabbare till EU-nivå änvad som annars är nödvändigt. Det är i svenska hushållsintressen att prisökningen dröjer, vilket torde bli fallet utanlageravgift. De lager av ris och socker, som finns har ju importerats till ett lägre pris och kan säljasbilligare till konsumenten. En direkt prisökning till EU:snivå av framför allt ris ter sig inte trolig,eftersom en så kraftig prisökning, om den genomförs snabbt,kan äventyra marknaden till förmån för annan basmat.I fallen mjöl och fett ansåg utskottet, att övergångsreglerinte var nödvändiga. I konsekvensens namn borde sammasak gälla ris och socker.Miljöpartiet anser det viktigt, att lagar som antas, skallremitteras för yttrande hos Lagrådet. Brådskan inför EU-inträdet anser vi inte vara skäl att frångå praxis. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:43 vad avserlageravgift på socker och ris.
mot · GI02Jo15 · 1994-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:117 Lag om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter, m.m. Den i propositionen föreslagna nya ramlagen för skydd avväxter och djur är viktig och helt nödvändig.Den illegala handeln med hotade vilda djur växer ständigti omfattning och utgör ett potentiellt hot mot flera arter i densvenska faunan och . Vid den somunder november ägt rum i , , med ett deltagandeav drygt 100 länder, framkom siffror om att den illegalahandeln med utrotningshotade växter och djur omsätter ca40 miljarder kronor i världen. CITES är enkonvention om internationell handel medutrotningshotade arter av vilda djur och växter. EU haransökt om att bli part i konventionen och arbetar med enanpassning till konventionens bestämmelser (förordningEEG nr 3626/82).Rikspolisstyrelsen har fått ta emot en rapport,utarbetad av en CITES-ansvarig pålänspolismyndighetsnivå, om omfattningen av brottslighetenpå detta område i . Handeln med hotade växter ochdjur omsätter troligen iSverige.Propositionen föreslår att tillsyn och efterlevnad av lagenoch föreskrifter som meddelas med stöd av denna bör utövasav länsstyrelserna förutom vad gäller in- och utförsel avvaror där tillsyn och kontroll redan nu utövas avtullmyndigheten och . Inom varjelänspolismyndighet finns en polisman som är kontaktpersoni s.k. CITES-frågor. Straffsatsen för grova brott höjs till 2 år.Med anledning av den brottslighet som förekommerbeträffande handel med hotade växter och djur börambitionsnivån för brottsbekämpningen höjas genom att enexpertgrupp på CITES-kriminalitet inrättas centralt inomrikskriminalens ekorotel. En sådan expertgrupp finnsexempelvis i vårt grannland och består bland annatav sakkunniga zoologer. En sådan expertgrupp skulle ocksåunderlätta det gränsöverskridande arbete som är heltnödvändigt för att bekämpa den ofta mycket välorganiseradeillegala handeln med hotade växter och djur.Det kan också finnas anledning att efter utvärdering seöver straffsatsen för grova brott och höja denna ytterligare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare åtgärder för att höjaambitionsnivån vad gäller bekämpande av CITES-kriminalitet.
mot · GI02Jo6 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen I den tidigare regeringens proposition ang. medlemsavtaletmed EU (prop 1994/95:19) togs bl.a. upp frågor som berördelivsmedels- och miljöpolitiken. Dessa förslag var välgenomarbetade och tog hänsyn till de rådande förhållandenai landet. Inte minst underströks i propositionen attmiljöarbetet inom jordbruket är en viktig del i detmiljöpolitiska arbete som pågår och måste intensifieras föratt en godtagbar ekologisk utveckling skall nås i samhället.Den socialdemokratiska regeringen lägger nu fram förslagsom på flera punkter gör avsteg från proposition 1994/95:19.Förslagen visar dessutom tydligt att regeringen har enavsevärt lägre ambitionsnivå på miljö- ochjordbruksområdena än vad den förra regeringen hade. FrånFolkpartiets sida kan vi därför ej acceptera ett antal av deförändringar som föreslås i propositionen. Det rör sig om ettmiljöprogram inom ramen för EG:s förordning 2078/92,stödet till jordbruk i norra , dispositionen av anslagetStöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra omställningsprogrammet (punkterna 7--10 i förslagettill riksdagsbeslut). Dessa delar av propositionen bör därföravslås.Folkpartiet accepterar de höjningar av avgifterna pågödselmedel och bekämpningsmedel som regeringenföreslår. Vi är dock av den uppfattningen att höjningen börskjutas fram till för attjordbrukarna skall få en bättre framförhållning i sinplanering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:75 i de delarsom omfattar punkterna 7--10 i förslaget till riksdagsbeslut,2. att beslutar att regeringens förslag till lag omändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel skallträda i kraft ,3. att beslutar att regeringens förslag till lag omändring i lagen (1984:410) om avgift på bekämpningsmedelskall träda i kraft .
mot · GI02K10 · 1994-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:112 Utrikessekretess m.m. Det finns uppenbara risker för konflikter mellan svenskoffentlighetsprincip och EU:ssekretessregler. I synnerhetkan, som i flera sammanhang konstaterats, ''underlaget fördet offentliga samtalet'' komma att minska. Orsaken till dettaligger i att det även med existerande svensk lagstiftning ärmöjligt att hemligstämpla handlingar med hänvisning tilllandets internationella relationer, ''utrikessekretessen''.Tidigare var en uppgift, som angår förbindelsermed annan stat, hemlig om det ''inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att detta stör mellanfolkligaförbindelser''. Betydelsen av detta var att en sådan uppgift iprincip var sekretessbelagd.Nu föreslår regeringen en förändring som innebär attsekretess gäller ''om det kan antasatt det stör Sverigesmellanfolkliga förbindelser om uppgiften röjs''. Detta är ettsteg i rätt riktning. måste en myndighet kunna visa att detkan ''antas störa'' förbindelser med andra stater att lämna utuppgifter.Ännu vet vi emellertid inte hur EU:s institutioner, och inteminst , i praktiken kommer att hanterakonflikter mellan svenska offentlighetsprinciper och på området.Inom EU kommer lagstiftningen att äga rum via EU-organ.Det betyder att vår öppna inrikes lagstiftningsprocess delviskommer att ersättas med en internationell process.Handlingar från utredningsdirektiv till utredning, remissvaroch offentlig debatt kommer inom attuppstå i EU-organen och icke stå under svensk offentlighet.Inrikespolitik blir utrikespolitik och kan därför bli föremålför utrikessekretess.Även om utrikessekretesslagstiftningen förbättras medregeringsförslaget, behövs det därför en tydlig markering atthandlingar som berör inrikes förhållanden -- t ex förslag ochunderlag till förslag som kan bli förordningar och därmedlagar i riket -- inte skall falla under utrikessekretessen.I övrigt tillstyrker vi förslagen i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att i regeringens förslag till ny lydelseav 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) lägga till ett nyttandra stycke av följande lydelse:Sekretess gäller inte för handlingar upprättade inomEuropeiska unionen som kommer att beröra svensklagstiftning eller inrikes svenska förhållanden. Undantaghärifrån får göras enbart om det kan visas att röjandet av ensådan uppgift allvarligt kan skada intressen.
mot · GI02K11 · 1994-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:112 Utrikessekretess m.m. de gröna har tillsammans med ett flertal andraorganisationer och fristående debattörer länge påtalatkonflikterna mellan den svenska offentlighetslagstiftningenoch traditionen inom EU på samma område. Vi menar attriskerna är betydande för att ett medlemskap i leder till sämre insyn för svenska medborgare ilagstiftningsprocessen och en ökad användning avhemligstämplar även på ''hemmaplan''.Det är ur denna synpunkt glädjande att regeringen nu insettatt lagändringar krävs för att upprätthålla en hög grad avöppenhet kring EU-samarbetet. Förslaget i detta avseende ärdock inte tillräckligt eftersom det fortsatt ger möjlighet hög grad av godtycke i bedömningen från myndigheternassida. Formuleringen (2 kap. 1§ sekretesslagen) Sekretessgäller... om det kan antas att det stör mellanfolkligaförbindelser... lämnar alltför stort utrymme för tolkning.Eftersom svenska myndigheter och politiker vill ha så godarelationer som möjligt med EU:s myndigheter är risken storatt även denna sekretesslag leder till att en betydande andelav handlingarna sekretessbeläggs.Vår bedömning är att förslaget innebär en ökad öppenhetinom den rena utrikespolitiken men att lagförslaget inte allsräcker för att bibehålla den svenska öppenheten för depolitiska områden som EU tar över efter ett svensktmedlemskap. Vi förordar en lösning på problemet genom inför ett tillägg till regeringens förslag. Tilläggetinnebär att utrikessekretessen inte gäller EU-samarbetet ochatt alla handlingar och dokument som berör detta därmedbetraktas som inrikes handlingar. En sådan lösning ärrimlig eftersom EU-frågor blir inrikespolitik och EU:s lagarblir direkt verkande för svenska medborgare. Tillägget blirdärför ett naturligt sätt att hävda den svenskaoffentlighetstraditionen inom EU.Eftersom genom EU blir delaktigt i en gemensamsäkerhetspolitik kan vissa handlingar som berör EU:ssäkerhet även med detta förfarande sekretessbeläggas medhänvisning till rikets säkerhet.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderligförfattningstext.Vidare är som medlem i EU inte bara delaktigt iett mellanfolkligt samarbete utan också i en överstatligorganisation. Vi anser att denna grundläggande principiellaskillnad är dåligt utredd och tillämpligheten i regeringenslagförslag därigenom blivit oklar. Framförallt gäller detta ev.framtida regler inom sekretessområdet som fattas av EU ochsom därför blir gällande i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt antar proposition 1994/95:112 om ändring isekretesslagen med det tillägg som motionen föreslår.
mot · GI02K8 · 1994-11-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag om en nämnd i för Europeiska unionen m.m. SammanfattningI motionen föreslås två förändringar i talmanskonferensensförslag angående unionen. Dels börregeringens skyldighet att samråda med i 5 § EU-lagen föras in i riksdagsordningen. Dels bör det av lagen omEU-nämnd klart framgå att nämndens protokoll ochminnesanteckningar skall vara allmänna handlingar.BakgrundI proposition 1994/95:19 om medlemskap iEuropeiska unionen föreslår regeringen att samråd mellanregering och riksdag skall äga rum i frågor som skallbehandlas i Europeiska unionens råd. fattadevåren 1994 principbeslut i frågan. Talmanskonferensensförslag bygger på detta principbeslut och innebär att med regeringen skall inrättas och fåsamma antal ledamöter som ett riksdagsutskott.Talmanskonferensen föreslår också att bestämmelser omEU-nämndens arbetsformer införs i riksdagsordningen.Samråd i riksdagsordningenSom förslaget är konstruerat kommer därmedbestämmelsen om samråd mellan regering och riksdag attåterfinnas i lagen om anslutning till Europeiskaunionen, medan bestämmelserna om nämnden som sådanåterfinns i riksdagsordningen. Vi menar att det skulle varamer logiskt om alla bestämmelser i detta avseende återfannspå samma ställe och då naturligen i Riksdagsordningen.Lagen om anslutning till EU innehåller i övrigt 4paragrafer, om införlivande av gemenskapernas regler,överlåtelse av beslutsbefogenheter samt uppräkning av defördrag och andra instrument som är aktuella. Paragrafen omsamråd mellan regering och riksdag har inget självklartlogiskt samband med dessa övriga paragrafer och skulleenligt vår mening mera naturligt höra hemma iriksdagsordningen. Genom riksdagsordningens speciellaställning skulle därmed också betydelsen av det stadgadesamrådsförfarandet ytterligare understrykas.Vi föreslår därför att 5 § i lagen om anslutning tillEuropeiska unionen överförs till riksdagsordningen.EU-nämndens protokollI riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 4.11.4 finns enbestämmelse om att sammanträde med riksdagsutskott skallprotokollföras. Vi instämmer i talmanskonferensens förslagom en föreskrift som klargör att denna skyldighet gällerockså för . Det bör enligt vår meningföreskrivas i riksdagsordningen att såväl besluts- somdiskussionsprotokoll skall föras vid EU-nämndenssammanträden. På detta sätt klarläggs att protokollen ärallmänna handlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att 5 § i regeringens förslag till lag med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen överförs tillriksdagsordningen,2. att beslutar att såväl besluts- somdiskussionsprotokoll skall föras vid EU-nämndenssammanträden.
mot · GI02L11 · 1994-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:58 Uthyrning och utlåning av upphovsrättsligt skyddade verk, m.m. I proposition 1994/95:58 om uthyrning och utlåning avupphovs- rättsligt skyddade verk, m.m, föreslår regeringen ienlighet med en departementspromemoria, Ds 1994:94 EG-direktiv om upphovsrätt, att konsumtionen avspridningsrätten till ljudupptagningar av litterära ochmusikaliska verk samt filmverk skall vara regional, (EES-vid). Förslaget innebär en inskränkning vad gäller ljudupp-tagningar av litterära och musikaliska verk från nuvarandeglobal konsumtion till regional.Denna inskränkning, som blir följden av regeringenstolkning, skulle inverka menligt på konkurrensen på densvenska fonogram- marknaden samt medföra begränsningarav utbudet. Detta riskerar att leda till såväl högre priser sombegränsningar av utbudet om det inte tillåts parallell- ellerdirektimport från länder utanför EES-området vid sidan avimmaterialrättsinnehavarens kanaler.Drygt 80 procent av skivförsäljningen i dominerasav fem internationella koncerner. Möjligheten tillparallellimport torde vara den enda reella konkurrens destora skivbolagen möter. Vidare torde möjligheten tillparallellimport innebära att det finns ett rättsmedel i de fallen leverantör missbrukar sin ställning på marknaden.Via s.k. direktimport, framför allt från , ökas antalettitlar i utbudet. Huvuddelen av de fristående importörernasomsättning är titlar som inte säljs av de stora skivbolagen.Med direktimport ökas således tillgängligheten ochmångfalden.Regeringen anför att direktiven inte kan tolkas på annatsätt än att om den första lovliga försäljningen sker i ett landutanför EES så sker ingen konsumtion av spridningsrätteninom EES. Av regeringens överväganden framgår det dockinte om regeln om EES-konsumtion skall vara en maximi-eller minimiregel. Ej heller framgår det av propositioneneller promemorian om något land inom EES-området hartolkat reglerna på så sätt att global konsumtion medges.Jag instämmer i regeringens principiella åsikt om attglobal konsumtion ligger i linje med strävanden omatt åstad- komma en friare handel. Mot bakgrund av detta börriksdagen inte nu anta propositionen i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget i proposition 1994/95:58såvitt avser införandet av en regel om regional konsumtion iupphovsrättslagen.
mot · GI02L8 · 1994-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:58 Uthyrning och utlåning av upphovsrättsligt skyddade verk, m.m. I propositionen lägger regeringen fram förslag tilllagändringar i syfte att uppfylla två direktiv som omfattas avEES-avtalet.Vi delar i stort den uppfattning som kommit till uttryck ipropositionen och finner att förslagen till lagreglering är välanpassade till direktiven. I ett avseende har vi emellertid enavvikande mening.När det gäller lagändringarna med anledning av direktivetom uthyrnings- och utlåningsrättigheter föreslås att det skallinföras regler om konsumtion av närståenderättighetshavares spridningsrätt. Konsumtionen avspridningsrätten till ljudupptagningar av litterära ochmusikaliska verk samt filmverk skall enligt förslaget vararegional (EES-vid) och inte, såsom , global.Vi ställer oss mycket tveksamma till om åtagandeenligt med nödvändighet innebär att dentraditionella, nordiska principen om global konsumtion inomupphovsrätten måste överges. Även iegenskap av remissinstans uttrycker tveksamhet angåendedirektivets innebörd i detta avseende.Förslaget om regional konsumtion strider mot Sverigessträvanden att åstadkomma en friare handel. Konkurrensenkommer att begränsas på ett negativt sätt, något somdessutom är till nackdel för konsumenterna.Med regional konsumtion kommer parallellimport att varamöjlig för varor som sätts på marknaden inom EES-området.Däremot kommer sådan import från länder utanför EES attkunna stoppas. I sammanhanget kan erinras om attlagutskottet i betänkande 1992/93:LU17 ochimmaterialrätten särskilt betonat att det är ett viktigtkonsumentintresse att den omfattande parallellimport som förekommer från länder utanför EES-området kanfortgå.Det sagda leder till bedömningen att principen om globalkonsumtion av rättighetshavares spridningsrätt bör övergesendast om direktivet inte lämnar något utrymme för annantolkning. Eftersom direktivets innebörd inte kan anses heltklart i detta avseende bör man, enligt vår mening, från svensksida därför avstå från att göra någon egen tolkning. I den månEG-domstolen senare skulle komma fram till bedömning attglobal konsumtion är oförenlig med direktivet på dennapunkt får frågan för del tas upp på nytt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om global konsumtion.