ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf634 · 1994-01-25 00:00:00 — Våldtäkt likvärdigt med tortyr Det grymma kriget i har fokuseratvåldtäkter som ett led i en militärstrategi. Kvinnor och barnutsätts för omänskliga övergrepp, tortyr ochförnedring. Temat är starkt tabubelagt och det finns litenberedskap att ta sig an offren. Det är en känslig ochsvårhanterlig fråga både vad gäller offren och hjälpinsatser.Det är inget nytt fenomen att våldtäkt används som endel av krigföringen. Men det är likväl oacceptabelt och brottmot folkrätten. Därför är det viktigt att kraftigt reagera påden här typen av brott.Det har pågått en debatt om huruvidavåldtäkt kunde räknas som tortyr. inbegrep FN:ssärskilde rapportör för tortyr våldtäktsfall i sin rapport tillkommissionen för mänskliga rättigheter.FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter uppmärksammade särskilt våldet motkvinnor. FN:s beslut om tribunal för krigsförbrytelser kanockså ses som en reaktion på det våld som framför alltdrabbat kvinnor och barn i . Det är i dethär sammanhanget viktigt att betrakta våldtäkter påkvinnor och barn som grova krigsförbrytelser.FN:s generalförsamling har dessutom antagit endeklaration om avskaffande av våld mot kvinnor. Denbygger bl.a. på att ''våld mot kvinnor är en manifestering avhistoriska ojämlika maktförhållanden mellan man ochkvinna, som leder till männens dominans över ochdiskriminering av kvinnor''. ''Våld mot kvinnor är en socialmekanism varigenom kvinnor tvingas till en underordnadroll jämfört med män. ''Det är väsentligt att inte bara betrakta våldtäkt som ensocial mekanism utan även särskilja sexuella övergrepp närde används systematiskt i en konflikt. Det måste med kraftunderstrykas och klargöras att våldtäkt i en sådan situationär en krigsförbrytelse.Våldtäkter används dels som ett medel att förföljakvinnor som är politiskt aktiva eller misstänks vara det, delsi syfte att tvinga fram information om politiska aktiviteter.I dessa fall måste våldtäkt också erkännas som en form avtortyr och därmed ge rätt till asyl. Detta är inte alltid falleti dag.Det står också i deklarationen om våld mot kvinnor attstaterna skall forska och samla data angående olika formerav våld mot kvinnor. Eftersom har många flyktingarsom utsatts för sexuellt våld som ett led i en politiskförföljelse, vore det värdefullt om forskning initierades ienlighet med deklarationen.I krigssituationer som i börbiståndsmedel användas för att hjälpa kvinnor som utsattsför sexuellt våld. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om våldtäkt som skäl för asyl,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om sexuellt våld sompolitisk förföljelse och krigsförbrytelse,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsinsatser för kvinnor somutsatts för sexuellt våld.1
mot · GH02Sk301 · 1994-01-25 00:00:00 — Att få forma sin egen tillvaro är en grundlägganderättighet i ett fritt samhälle. Det är då nödvändigt attindividen stimuleras att engagera sig i sin framtid och attinte detta engagemang motverkas av lagar som reglerarlångsiktig ekonomisk planering och sparande, t.ex.pensionssparande på ett diskriminerande sätt.I kommunalskattelagen regleras genom särskildabestämmelser vilkapersoner som får vara förmånstagare till pensionsförsäkringsom nytecknas från detta datum. endast följande personergodkänns som förmånstagare till pensionsförsäkring:Den försäkrades make eller person med vilken denförsäkrade varit gift eller sammanbor eller sammanbottunder äktenskapsliknande förhållanden.Barn till den försäkrade eller till person som angivitsovan, förutom eget barn även adoptivbarn, styvbarn ochfosterbarn (alla endast i första led).Normalt anmäler försäkringstagaren tillförsäkringsbolaget vem som vid dödsfall eller vid uppnåddbetalningsålder skall erhålla försäkringsbeloppet ellerrätten till försäkringen. Detta gäller ej fullt ut vidpensionssparande då ensamstående utan barn ej kan utseförmånstagare i sitt pensionssparande. Därmed kan inteförsäkringsdelen i pensionsförsäkringen utnyttjas och detsparade kapitalet återförs till försäkringskollektivet vidförsäkringstagarens död. Då beloppet rimligen måste ansesvara försäkringstagarens egendom bör det inte vara någonskillnad mellan hur det förfares med pensionsförsäkringaroch kapitalförsäkringar i detta avseende.Egendomen/sparandet bör tillfalla försäkringstagarensdödsbo och försäkringskapitalet fördelas enligt dearvsrättsliga reglerna.Även om reglerna för det nya banksparandet från ochmed medger att det sparadepensionskapitalet kan utbetalas som pension till barnoavsett ålder och vid dödsfall utanförmånstagarförordnande tillföras dödsboet så är det enligtvår mening ej tillräckligt. Ett likställande mellan alltsparande i detta avseende måste ske genom attkommunalskattelagens regler om vilka personer som fårvara förmånstagare till pensionsförsäkring ändras så attensamstående likställs med övriga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i kommunalskattelagenvad avser förmånstagare till pensionsförsäkring.
mot · GH02Sk302 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt nuvarande regler för debitering av fastighetsskattskall underlaget för skatten jämkas om fastigheten byttägare under beskattningsåret. Reglerna innebär att det äromöjligt att förtrycka underlag för fastighetsskatt underåret eftersom fastigheten kan ha bytt ägare. Ägarskiftenuppges ske av av fastighetsbeståndet varjeår.Då den samlade intäkten av fastighetsskatt uppgår tillnära kan intäkterna av fastighetsskattför fastigheter, som byter ägare, uppskattas tillcirka . Relativt omfattande pappersexercisföre lagfart på en fastighet innebär att det tar tid förskattemyndigheterna att få uppgift om fastighetsskatten fören ny ägare. Underlåtelse att vid ägarskiften uppgefastighetsskatt kan innebära att staten förlorar betydandebelopp i skatteintäkter.För att slippa nuvarande krångliga rutiner ochunderlätta för enskilda att använda förenkladedeklarationer vill vi därför föreslå att den som är ägare fastighet , förslagsvis vid åretsingång, skall vara skyldig att erlägga skatt . Omfastigheten överlåts får kostnaderna reglerasmellan parterna på samma sätt som t.ex. fordonsskatt ochräntekostnader, som berör tid, då det funnits flera ägare tillett fordon eller en fastighet.En förändring av 2 § lagen om statlig fastighetsskatt i denriktning vi föreslår skulle förenkla deklarationsförfarandetgenom att det generellt medgav att fastighetsskattenförtrycktes på deklarationsblanketten som statenskulle säkra sina intäkter av fastighetsskatt också förfastigheter, som byter ägare . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring och förenkling viddebitering av fastighetsskatt.
mot · GH02Sk303 · 1994-01-25 00:00:00 — har kommunernas ekonomiskaförutsättningar kraftigt förändrats. Övergången frånspecialdestinerade statsbidrag till den s k ''påsen'' är enmycket stor systemförändring i utformningen av bidragen.Till detta kommer de förändringar som genomförts ochföreslagits beträffande såväl kostnads- somintäktsutjämning mellan kommunerna. Processen harpräglats av mycket stor ryckighet och osäkerhet om vilkaekonomiska förutsättningar som kommunerna har attarbeta med på . Detta står i stark motsatsställningtill det behov kommunerna har av att ha klara, säkra ochlångsiktiga spelregler för den långsiktiga planeringen.Vi kan förvänta oss fortsatta utredningar och nya förslagsom har till uppgift att förändra nu gällande spelreglermellan staten och kommunerna. En annan fråga som ocksåär aktuell är möjligheterna för kommunerna att ökaintäkterna med avgifter inom områden som finansierasgenom kommunalskatt.Tidigare hade kommunerna intäkter av kommunalskattför de fastigheter som ligger inom kommunens geografiskaområde. är så inte fallet. Detta medför icke önskvärdakonsekvenser genom att kostnader som kommunen har pågrund av fastigheter inte kan finansieras genom skatteuttagfrån dessa. Möjligheter att ta ut avgifter som motsvararkostnaderna är begränsade, jämför t ex brandförsvaret ochlikställighetsprincipens begränsade möjligheter attdifferentiera taxor för t ex vatten och renhållning.För kommuner med stort inslag av fritidsfastigheter ellerindustrifastigheter där ägarna visserligen ärkommunmedlemmar men inte skattebetalare i kommunenfår detta en orättmätig belastning på kommunens egnaskattebetalare.Vi är av den uppfattningen att kommunerna börkompenseras för de kostnader som fastigheter utgör förkommunens ekonomi. Detta kan göras genom attfastigheter beskattas i den kommun där fastigheten ärbelägen. Ett annat alternativ är att frågan beaktas i detförslag till kostnadsutjämning mellan kommunerna som förnärvarande utreds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsbeskattningen.
mot · GH02Sk304 · 1994-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt för vissa gåvor liberalerna har i flera omgångar arbetat föratt avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer skullemedges under vissa förutsättningar. Denna fråga är underberedning.Ett annat område som emellertid skulle vara väl betjäntav gåvor är internationaliseringen av den svenskautbildningen, som har det mycket trögt i portgången.Internationaliseringen och samarbetet med andraländers skolor och utbildningsinstitutioner sker inte enbartgenom EU-program på hög nivå, som ochCOMETT, utan också genom det breda samarbetet somsker med enskilda skolor och entusiastiska lärare i olikaländer. Framför allt läggs grunden till människors förståelseoch intresse för andra kulturer genom att man tidigtkommer i kontakt med dem. Personkontakter i ungdomenspelar också ofta en förvånansvärt stor roll vid aktivitetersenare i livet.Gåvor från företag och enskilda personer till grund- ochgymnasieskolor, högre utbildningsinstitutioner tillbesöksstipendier för elever och lärare och tillsamarbetsprojekt borde därför kunna göras avdragsgilla.Sådana avdragsgilla gåvor skulle tjäna flera syften. Deskulle få mångdubbel effekt, eftersom de dels kundeanvändas till deltagande i samarbetsprojekt inom och således matchas av bidrag från EG-projekten.Till sådana projekt finns inga pengar i kommunerna.Dels skulle de medverka till ett tätare samarbete mellanortens näringsliv och enskilda personer samt utbildningenpå orten.Internationalisering och förstärkning av utbildningen iSverige är en av prioriteringarna i regeringens budget. Enavdragsrätt av beskrivet slag skulle på basplanet kunna blien viktig del i ett sådant arbete.Avdragsrätt av liknande slag finns i flera länder, också ivåra nordiska grannländer och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningom avdragsrätt för gåvor till internationalisering avutbildningen på alla nivåer.
mot · GH02Sk305 · 1994-01-25 00:00:00 — Skattereformen har inneburit förenklingar ochskärpningar av reglerna för avdrag avseende ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i har främst motiverats av att tidigare reglervarit alltför generösa. Avdraget avses täcka merkostnaderför kost och småutgifter. Avdrag medges även för faktisklogikostnad alternativt enligt schablon.Vid tjänsteresa i utlandet behålls i allt väsentligtnuvarande regler för avdrag för ökade levnadskostnader.Detta innebär bl.a. att avdrag medges för faktisklogikostnad och för merkostnader i övrigt med beloppmotsvarande de traktamenten som arbetsgivaren lämnatunder förutsättning att dessa inte överstiger belopp som fåranses motsvara största normala ökning för kost ochsmåutgifter i respektive förrättningsland. Deavsedda beloppen har fastställts av Riksskatteverket.Enligt vår mening innebär reglerna förutlandstraktamenten att tjänsteresa i utlandet ifortsättningen blir mer generöst behandlad frånskattesynpunkt än motsvarande tjänsteresa inom Sverige.En sådan ordning rimmar illa med strävan efter ökadlikformighet och neutralitet i skattesystemet.Reglerna kan också komma att medverka till attytterligare öka företagens konferens- ochutbildningsverksamhet utanför vårt lands gränser. En sådanutveckling skulle leda till ökade svårigheter för svenskakonferensanläggningar.Av ovanstående skäl bör en förnyad och fördjupadprövning göras av reglerna för avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet i syfte att skapaökad likformighet och neutralitet med reglerna förtjänsteresa i har tidigare instämt i uppfattningen attdet är angeläget att åstadkomma likformighet i reglerna omutlandstraktamenten med motsvarande regler förtjänsteresor i . Trots detta hänvisar utskottet ännuen gång till pågående utredningsarbete (bet.1992/93:SkU20). Detta utredningsarbete omfattar ett stortantal frågor med anknytning till förmånsbeskattningen, ochdet har dragit långt ut . De avdragsbelopp somRiksskatteverket fastställer för ökade levnadskostnaderutomlands är avsevärt högre än vad som följer avprinciperna för skattereformen. Mot denna bakgrund börriksdagen nu utan ytterligare dröjsmål genomföra sådanaändringar i gällande regler att likformighet skapas ibeskattningshänseende mellan tjänsteresor inom resp.utom landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet.
mot · GH02Sk306 · 1994-01-25 00:00:00 — slopades arbetstagares rätt till avdrag förfackföreningsavgiften. infördes ett avdragsförbudför arbetsgivares avgift till arbetsgivarorganisation till dendel den beräknas avse annat än medel för konflikt-ändamål. 1991/92:117 understryks vikten av attuppnå likställdhet i den skattemässiga behandlingen avavgifter till fackföreningar och arbetsgivarorgansiationer.Starka skäl, menade man, talar för att likartade regler börtillämpas i fråga om dessa typer av avgifter.Rättvisa var skipad trodde man, men tyvärr har så inteblivit fallet. som regeringen i nämnda propositionpläderar för rättvisa mellan arbetstagare och arbetsgivareöppnar man nämligen för möjligheten för arbetsgivaren attbehålla sin avdragsrätt. På sid. 8 i propositionen stårnämligen bl.a. följande: ''Till bilden hör -- som någraremissinstanser påpekat -- att de organisationer somerbjuder sina medlemmar tjänster av olika slag och förnärvarande saknar servicebolag kan bilda sådana. Detinnebär att arbetsgivare som tar tjänsterna i anspråk kan fåavdrag (jfr RÅ 1982 1:13) ....'' Upplysningen om att avgiftertill servicebolag är avdragsgilla har resulterat iatt ett stort antal medlemsföretag i bildat sådana bolagoch av allt att döma fortsätter utvecklingen i denna riktning.Arbetsgivarna kan alltså fortsätta att göra avdrag försina avgifter medan fackföreningsmedlemmarna inte hardenna möjlighet, eftersom facket inte tillåts sådanbolagsbildning. Denna orättvisa i avdragssystemet måsteenligt vår uppfattning utan dröjsmål undanröjas. Rättvisa iavdragssystemet mellan arbetsmarknadens parter är en avde grundläggande förutsättningarna för upprätthållande aven nödvändig samhällssolidaritet mellan olika grupper i detsvenska samhället. Eftersom enligtuppgift inte har några planer på att rätta till dennabestående orättvisa i avdragssystemet yrkar vi att riksdagenbeslutar uppdra åt regeringen att genomföra dennödvändiga lagändringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en sådan lagändringatt arbetsgivare inte skall beviljas avdrag för avgifter tillarbetsgivarorganisationer genom att bilda servicebolag.
mot · GH02Sk309 · 1994-01-25 00:00:00 — Möjligheten till avsättning på skogskonto föreligger förnäringsidkare i enskilt företag. Förutsättningarna är då attdet belopp som skall avsättas finns på ett specielltbankkonto avsett för just denna kontoform senast vid dentidpunkt då deklarationen skall inlämnas. Detta innebär attavsättningstidpunkten infaller in pånästkommande bokföringsår.Möjligheten att därefter utnyttja kontot är emellertidknutet till löpande kalenderår. Detta innebär attföretagaren måste senast göra en slutgiltigbedömning av hur årets resultat ser ut. Att med hjälp avuttag från skogskontot reglera resultatet står inte till budsvid boksluts- eller deklarationstillfället.För flertalet företagare, av den kategori som harmöjlighet att använda skogskonto, är det förenat med storsvårighet att redan före årsslutet definitivt fastställa hurtillgångar av olika slag skall disponeras. Möjligheten attliksom vid insättningen disponera skogskontot fram till dendag då bokslut och deklaration avlämnas, borde därförenligt min mening kunna skapas. Med en sådan åtgärd kanföretagaren bättre balansera sitt bokslut och resultatetfördelas jämnare över åren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att disponeratillgängliga medel på skogskonto fram tilldeklarationsdagen.
mot · GH02Sk311 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med skattereformen gjordes ändringar i 12 §i bokföringslagen (1976:25). Ändringarna innebar bl.a. attför enskilda näringsidkare togs möjligheten att tillämpabrutet räkenskapsår bort. Även för handelsbolag försvanni viss utsträckning denna möjlighet. Ett mycket stort antalenskilda näringsidkare anlitar revisions- ochredovisningsbyråer för konsulttjänster inom redovisning,för skattefrågor och för hjälp vid deklarationer. Eftersommånga näringsidkare hade kalenderåret som räkenskapsårredan före skattereformens ikraftträdande, haderedovisningsbyråerna en mycket stark arbetsanhopningunder några månader.Genom beslutet i skattereformen att alla enskildanäringsidkare skulle övergå till räkenskapsårsammanfallande med kalenderår, förvärrades mycketallvarligt en redan svår situation med mycket starkarbetsanhopning under några vårmånader.Utöver ovan angivna skäl med stark arbetsanhopning,finns det ytterligare skäl som kan anföras från de enskildanäringsidkarna såsom verksamhetens art, säsong m.fl. förmöjligheten att tillämpa brutet räkenskapsår. Enligt vårmening bör en undersökning genomföras, föratt noggrant kartlägga de problem, som uppkommit i ochmed att möjligheten försvann att tillämpa bruteträkenskapsår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brutet räkenskapsår.
mot · GH02Sk312 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är i de små och medelstora företagen som framtidensnya arbetstillfällen kommer att finnas. Inte minst gällerdetta inom den gröna sektorn. Här kommerkretsloppsprodukter på miljö- och energiområdet att bli alltviktigare. I en europeisk jämförelse har med upp till 20 anställda. En mycket stor gruppav dessa är enmansföretag. Däremot finns i vårt land inte såmånga medelstora företag. Att vara så beroende av små,ofta kapitalsvaga och stora konjunkturberoende företag göross mer sårbara än andra europeiska länder.Bristen på kapital gör det svårt att starta eller ta överföretag, typ lantbruk. Möjligheten att med dagensskattesystem spara ihop ett tillräckligt startkapital ärbegränsad.I har man möjlighet att spara påett nyföretagar/nyetableringskonto. På detta kan man somungdom spara av sin tjänsteinkomst under max10 år skattefritt. Pengar som skall användas fördirektavskrivning vid företagsetablering. tas pengarna upp till beskattning.Denna typ av sparande saknar tyvärr motsvarighet iSverige. Att även i vårt land ha tillgång till en sparform somstimulerar nyföretagande, utan att riskera denkapitalisering som direkta stöd ofta ger, skulle alla varabetjänta av.Det får aldrig vara för sent att göra det möjligt även förblivande svenska småföretagare att utnyttja dennamöjlighet att bygga upp kapital till sitt företag. Dettakommer att leda till nya arbetstillfällen i småföretag.Nyföretagarkonto är en småföretagarstimulans utanbelastning på statens finanser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ettnyföretagarkonto för ungdomar.
mot · GH02Sk313 · 1994-01-25 00:00:00 — Skattereduktion vid reparation av bostäder beslutade att införa ett system medskattereduktion vid reparation av bostäder. Detta systemgäller fram till och innebär att villa-och fritidsägare får en skattereduktion som motsvarar 30 %av arbetskostnaden för arbeten som uppgår till ett beloppom högst . Systemet har underlättat för mångaatt få jobb inom hantverksbranscherna. Om systemetförbättras och förlängs kan ännu fler jobb skapas.I finns ett system snarlikt det svenska i syfteatt stimulera anlitandet av laglig arbetskraft. Ett bidragutgår där av arbetskostnaden. Åtgärden harskapat 10 000 nya arbeten i Danmark.Syftet med vår motion är att förbättra det tidsbegränsadesystem för skattereduktion som infördes . Enligt vårmening bör regeringen pröva möjligheten att förlängasystemet för skattereduktion . Förslagetinnehåller åtgärder som ytterligare bör kunna motverka dens.k. svartsektorn och skapa nya jobb på den öppna ochlagliga marknaden. Åtgärderna innebär direktabesparingar för både staten och bostadsinnehavaren. Vårtförslag innebär också hög beredskap när konjunkturenvänder uppåt, och vårt land behöver många kompetentahantverkare.En utbredd så kallad svart marknad förhantverkstjänster får allvarliga konsekvenser för samhälleti sin helhet. Beställaren av tjänsterna har ingen möjlighetatt få garanti och kan inte heller använda sig avrättsväsendet vid till exempel dåligt utförda arbeten. Desom arbetar svart undergräver sin framtida tryggheteftersom de inte betalat in till pensionssystemet.Om arbeten utförs på den svarta marknaden innebärdetta att staten går miste om skatteintäkter somindividerna säkert ändå använder det offentligaförsäkringssystemet. I extrema fall föreligger även risk föratt arbetslösa bjuder ut sina tjänster på den svartamarknaden som de uppbärarbetslöshetsersättning. En stor svart marknad kan ävenverka hämmande för tillväxten i samhället. Svartamarknader måste därför bekämpas och detta görs bästgenom att göra det ointressant och oförmånligt att anlitaannat än laglig arbetskraft.I har vi en hög bostadsstandard som kansäkerställas genom att möjligheter skapas för att underhållaoch renovera bostadsbeståndet. Många av de kommunalabostadsbolagen lägger över ansvaret för underhåll påhyresgästerna. Detta för att öka hyresgästernas valfrihetmellan att själva underhålla bostaden och att köpatjänsterna. För att inte hyresgästerna skall lockas att köpatjänster på den svarta marknaden är det viktigt att även defår möjlighet att utnyttja skattereduktionen. Detsammagäller även för bostadsrättsinnehavare.Vi anser det viktigt att även fortsättningsvis stimuleraanvändandet av laglig arbetskraft. Därför bör regeringenpositivt pröva möjligheten till att systemet medskattereduktion vid reparation av bostäder förlängs medytterligare . Skattereduktionen på arbetet bör höjas till50 % av kostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående skattereduktion vidreparation av bostäder.