mot · GH02Kr307 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi anser attkonstnärsorganisationerna även i fortsättningen skall vararepresenterade i styrelsen.Upphovsmän på musikområdet, musiker och sångareSedan 1975 har frågan om ersättning för utlåning avmusik på folkbiblioteken utretts två gånger. Bådautredningarna framlade förslag om införande av ersättningåt upphovsmän på musikområdet samt musiker och sångarevid användning av musikalier på bibliotek. Ersättningen börgrundas på statistik över utlåningen av fonogram ochmusikalier samt på förhandlingar mellan berörda parter.Riksmötet /91 uttalade att ifrågavarande reform nubör genomföras. Dock ansåg den nuvarande regeringensföredragande sig inte vara beredd att, mot bakgrund av denekonomiska situationen, genomföra reformen. I den nuföreliggande propositionen hänvisas till pågåendeutredningsarbete om kulturpolitikens inriktning.I avvaktan på utredningens förslag föreslår vi att inomramen för vår höjning av anslaget Bidrag till konstnärer 2miljoner kronor används för en ökning av de särskildainsatserna för upphovsmän på musikområdet samt musikeroch sångare.Musiker, sångare, skådespelare, dansare och andraartisterDe utövande konstnärerna har mycket begränsaderättigheter till sina inspelade prestationer. Förhållandetavviker från de rättigheter som gäller för upphovsmännen.Enligt upphovsrättslagen är de utövande konstnärernasskydd begränsat till tre former: inspelningsskydd,utsändningsskydd och kopieringsskydd.Nuvarande lagstiftning innebär att utövare saknar:spridningsrätt för inspelade prestationer, dvs. rätt att göraexemplar av upptagningar tillgängliga för allmänheten,rätt till offentligt framförande, dvs. rätten att kunnamotsätta sig när kommersiella eller icke kommersiellaföretag använder fonogram, musikvideor och andravideogram eller filmer för att t.ex. locka kunder till ettvaruhus, vidaresändningsrättigheter för inköpta TV-produktioner, dvs. det utsändningsskydd som nuvarandelagstiftning ger gäller endast vid direktmedverkan för detutsändande radioeller TV-företaget, heltäckandeersättningsrätt, dvs. om ett hotell utrustar sina rum medklockradio eller separata TV-apparater kan de sända musiki obegränsad omfattning utan att betala någon ersättning tillde artister och musiker vars prestationer utnyttjas.Vi anser att denna upphovsrättsfråga bör bli föremål föröverväganden av Kulturutredningen.FörslagVi föreslår en satsning för att förbättra villkoren föryrkesverksamma inom kulturområdet med 27,2 miljonerkronor utöver regeringens förslag. till Centrumbildningar10 mkr till Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden2 mkr till Konst där vi bor5 mkr till Utställningsersättning5 mkr till Bidrag till konstnärer4 mkr till för inköp av konst0,till Konstnärsorganisationer för internationellverksamhetVidga deltagande, skapa jämlikhetEn välkänd skådespelare har i en intervju berättat omsina första kontakter med kultur. ''Redan när jag kom in iutställningslokalen blev jag nervös och upphörde med attvara mig själv. Spänd och osäker som i en främmande världkunde jag inte utnyttja mina sinnen. Ögonen såg inte,öronen hörde inte, jag blev svettig och ville bara gå hem.Jag var rädd. ''''För alltför många människor i vårt land är detfortfarande så här man känner inför kulturen. ''Vårt övergripande kulturpolitiska mål är kulturelljämlikhet. Detta mål står inte i motsatsställning till andrakulturpolitiska mål. Men aktiva insatser för att nå kulturelljämlikhet måste ges högsta prioritet i allt kulturpolitisktarbete.Kultur i arbetslivet 1985 beslutade om särskilda insatser för attgenom aktiviteter på arbetsplatser öka möjligheterna att tadel i, och ta del av, kultur.Gemenskapen på arbetsplatserna och påverkan frånarbetskamraterna betyder mycket för dem som inte harvanan att delta i kulturaktiviteter. Många har också långaresvägar till arbetet och bor långt från teatrar ochkonsertlokaler. Skiftarbetare har stora svårigheter att deltai det traditionella kulturlivet.För att få en bra lokal förankring har de fackligaorganisationerna valt en arbetsmodell med ombud, t.ex.bok-, konst-, musik- eller teaterombud. Man arrangerarteater- eller musikföreställningar på arbetsplatserna,ordnar utställningar och besök av författare och andrakonstnärer. Ombuden säljer biljetter till konserter ochteatrar, man värvar deltagare till studiecirklar ochamatörverksamhet.Verksamheten med arbetsplatsbibliotek är särskiltviktig. Från att ha utvecklats till en omfattande verksamhetminskar nu antalet arbetsplatsbibliotek i takt mednedskärningarna på det kommunala området. T.ex. i har antalet arbetsplatsbibliotek ökatmarkant.Anslaget har varit för litet. För pågåendebudgetår fanns att fördela medan ansökningarna uppgick till10 . Dessutom ströks det särskilda anslaget tillarbetsplatsbibliotek i förra årets budgetförslag.Exemplen på väl utformade projekt är många. Blandansökningarna för att få del av årets medel kan nämnas:Konstprojekt för ökad förståelse mellan konstnärer ochpublik -- Uppsökande verksamhet för att engageraskogsarbetare i kultur och kulturdebatt -- TorsbyFilmdokumentation och utbildning i filmskapande --Projekt för ökat läsintresse med utbildning avbokombud, bokförsäljning, Bokens dag m.m. -- SkövdeTeaterprojekt om jämställdhet och jämlikhet --Inköp av kassettböcker att användas ifordonen för att öka intresset för läsning/bildning --grepp i publikarbetet --Skådebanan i län Utbildning avkulturombud på arbetsplatser med manlig dominans, t.ex.byggarbetsplatser -- LO/har en konstnär arbetat på ett tiotalindustrier med att måla människor i deras arbetsmiljöer.Diskussioner om konst och konstfrågor blev en naturlig delav projektet. ''Varför målar Du med de där färgerna, så ärdet ju inte här?'' Vernissagen föregicks av en specialvisningför särskilt inbjudna -- de människor som konstnärenkommit i kontakt med ute på arbetsplatserna och derasfamiljer. Några av dem kunde återfinna sig själva avbildadei olja på duk.I har man en annan organisation. Någraexempel på vad man där gjort inom Renaultkoncernen:Kompositören spelade tillsammans med tvåljudtekniker in ljuden i fabriken och skapade på så sätt detförsta ''ljudoteket'' från en arbetsplats. Detta tog tremånader. Sedan installerade han en ljudstudio på en lastbiltillsammans med tio stolar och en kaffemaskin och åkteunder runt på varje verkstad för lyssnande ochdiskussioner. Därefter gjorde man inspelningar av röster.Verket presenterades slutligen i form av tre uppspelningari före detta smidesverkstad.Nio skulptörer ochtre videofilmare inbjöds till en annan Renaultfabrik för attmed de material som används i produktionen skapa sinakonstverk som sedan ställdes ut på fabriken.En del kulturinstitutioner har haftuppsökande verksamhet på arbetsplatser medan andraännu inte utnyttjat möjligheterna att vidga deltagandetgenom samverkan med fackliga organisationer ocharbetsplatser.Uppgiften att förändra är stor.5 % SACO-män och32 % LO-mänläser aldrig en bok.23 % ''''besöker aldrig ett bibliotek.29 % ''''besöker aldrig ett museum.35 % ''''går aldrig på konsert.44 % ''''går aldrig på teater. (Källa: LOs kultur- och fritidsvaneundersökning. )1995 är det starten av Kultur i arbetslivet. Defackliga organisationerna planerar att göra detta år till ettoffensivår.Kultur i vårdenMänniskor på vårdinstitutioner är mer eller mindreisolerade från livet ute i samhället.Kultur i vården är ett samlingsbegrepp för tvåsamverkande men skilda former av kulturverksamhet.Vardagskulturen som en del av omvårdnaden och detprofessionella kulturutbudet som erbjuds institutionernautifrån.Vardagskulturen ger innehåll och liv åt den dagligakontakten mellan patient och personal. Det professionellakulturutbudet berikar vårdmiljön med upplevelser ochöppnar dörren mot världen utanför sjukhusets väggar. Bådadelarna är lika viktiga i skapandet av ett generöstkulturklimat inom vården.Samtliga landsting har arbetat målmedvetet för attintegrera kulturkunskap i vårdutbildningar ochpersonalfortutbildning. Målet är en god vårdmiljö.Förutom förstklassig medicinsk standard skall vårdenkunna ge rimlig livskvalitet för patienter som tvingas vistaslänge på en vårdinstitution.Mänsklig och stimulerande närmiljö, gemenskap ochmeningsfullt dagsinnehåll är en del av livskvaliteten. Varjepatient har rätt till upplevelser och utveckling så långt detär möjligt. Institutionsvistelsen skall inte innebära att manreduceras till ett namnlöst och historielöst vårdobjekt, inteheller att banden till det tidigare livet eller möjligheterna attutöva tidigare intressen blir helt avskurna.Kultur i vården är ingen ny företeelse.Kulturverksamhet på sjukhus har i varierande omfattningfunnits länge i många landsting. Musikprogram,teaterföreställningar, föreläsningar och studiecirklar harlång tradition, särskilt inom den psykiatriska vården.Av alla kulturaktiviteter i vården harbiblioteksverksamheten haft den i särklass störstaspridningen. Folkbibliotekens framväxt i början av sekletberedde väg för sjukhusbiblioteken. är dennaverksamhet på många håll hotad eller redan borta.Artoteksverksamhet, dvs. utlåning av konst tillpatienter, är jämförelsevis ung, men återfinns här och där ilandet. De första artoteken etablerades på 60-talet.Kunskapen om konstbildens möjlighet att skapakommunikationer och engagemang, väcka associationeroch minnen, har börjat utnyttjas även i rehabiliterande syfteliksom som behandlingsmetod för psykisktutvecklingsstörda.Ett särskilt projektanslag till Kultur i vården är enstatsmaktens signal att denna verksamhet är viktig och kandessutom ge möjlighet att förhindra att en biblioteks- ellerartotekverksamhet försvinner samt att yrkesverksammainom kulturområdet kan engageras i större omfattning än idag.Kultur för handikappadeDe handikappades situation har senast belysts iutredningen ''Ett samhälle för alla'' där även kulturfrågornabehandlas. I yttrande över utredningen harKulturrådet föreslagit regeringen att få i uppdrag attutarbeta ett särskilt handlingsprogram för att främjahandikappades deltagande i kulturlivet. Ett sådant uppdragbör ges . har också stöttutredningens förslag om att SCB fortlöpande skall följa defunktionshindrades situation och göra kulturvanestudier.Trots avsaknaden av en särskild utredning om dehandikappade och kulturen har de handikappades situationbehandlats på olika sätt , bl.a. iKulturrådets rapportserie ''Att vidga deltagandet'', i ''Somett lyft'' med exempel från omsorgsområdet och ombibliotekens uppsökande verksamhet vilken belyses irapporten ''Ända hem till ''.En viktig markering i propositionen ''Stöd och service tillvissa funktionshindrade'' är att man slår fast kommunernasansvar för att verka för att det allmänna fritids- ochkulturutbudet blir tillgängligt för handikappade.Allmänna förbättringar för handikappade har också storbetydelse, t.ex. förbättrade möjligheter att användafärdtjänst.För ett vitalt kulturliv är tillgången till samlingslokalerav största betydelse. har cirka65 använts för att handikappanpassa enbartde allmänna samlingslokalerna. Så t.ex. har Folkets Husunder 1992 anpassat 40 Folkets Hus enligt Boverketsnormer. Behoven av särskilda medel är dock fortfarandestort vilket uppmärksammades i den socialdemokratiskabostadsmotionen i januari 1993.Studieförbunden har ett väl utvecklat samarbete medhandikapporganisationerna och ger verksamhet förhandikappade hög prioritet.Kulturinstitutionerna har mer och mer uppmärksammatde handikappades situation. projektär ett bra exempel. Museet har på ettföredömligt sätt utvecklat och prövat metoder för att gesynskadade möjligheter att ta del av museets samlingar.Riksteaterns ''Tyst teater'' för i första hand döva startadesom en försöksverksamhet men är nu en naturlig del avRiksteaterns verksamhet.Några teatrar har med framgång prövat att använda entextremsa med de viktigaste replikerna som en hjälp förhörselskadade och döva.De blinda har ett stort teaterintresse och bl.a.Riksteatern försöker därför att också ordna syntolkning vidsina föreställningar. Syntolkning innebär att man med hjälpav hörselslingor får höra de nödvändiga kommentarerna omt.ex. Bl.a. och har diskuterat hur man skall kunna lösa fråganom en utökning av syntolkningen.För blinda ordnas också återkommande arrangemangrunt föreställningarna. De får före föreställningen träffaskådespelare eller andra som berättar om föreställningensamt gå runt på scenen och känna på dekor och de klädersom skall användas.AmatörkulturenAmatörkulturell verksamhet har ett egenvärde fördeltagaren och den har också ett värde för gruppen i vilkenden utövas. Den är ofta en startpunkt för och en inspirationtill ett vidare konst- och bildningsintresse.Amatörkulturens utövare utgör en stor och trogenpublik vid teaterföreställningar, konserter och andrakulturarrangemang.Deltagande i amatörkulturell verksamhet är i stort settlika utbrett i hela landet oavsett befolkningskoncentrationoch kommunstorlek. Deltagande i körverksamhet är t.ex.helt oberoende av om man bor i storstad eller glesbygd.Amatörteatern spelar en viktig roll i det svenskakulturlivet. Nya grupper, nya konstellationer, festivaler,bygde- och arbetarspel och utbildningar visar en levandefolkrörelse. Allt fler i vårt samhälle ägnar sig åtamatörteater.Amatörteatern har två riksorganisationer, ATR ochATF. Tillsammans samlar dessa organisationer lokalagrupper i landets alla kommuner. Dessutom finns ett stortantal mindre grupper som inte tillhör någonriksorganisation.Amatörteatern kan ses som en motpol till den passiva,konsumerande kulturupplevelsen. Det stora intresset föramatörteater visar att människor har ett behov av att självafå vara med och skapa.Den professionella teatern och amatörteatern ärvarandras komplement. Båda teaterformerna behövs. Detfinns goda exempel på teatrar där professionella ochamatörer arbetar tillsammans. Det finns också godaexempel på hur amatörteatern unyttjar professionelltkunnande för utbildning, regi och i blandade uppsättningar.Amatörteaterns människor utgör dessutom enintresserad engagerad och kunnig publik till denprofessionella teaterns föreställningar och hjälper till attöka teaterintresset i landet.FolkbildningenStudieförbundens och folkhögskolornas betydelse förkulturlivet är stort. Utöver cirklar och kurser i estetiskaämnen och skapande verksamhet bidrar folkbildningensorganisationer till det levande samtal som är så nödvändigtför demokratin.En förutsättning för att kunna engagera sig isamhällsdebatten och kulturfrågorna är en godgrundutbildning. Uppgiften att ge baskunskaper tillkortutbildade, att ge nya kunskaper i en föränderlig världoch att ge arbetslösa utbildning och stimulans är enväsentlig del av verksamheten.Kulturevenemangen, liksom behovet av ledare iestetiska ämnen, ger många kulturarbetare en viktiginkomstkälla.Genom sin vittförgrenade och mångsidiga verksamhethar folkbildningen en utomordentligt viktig roll i arbetet föratt nå kulturell jämlikhet.KonstbildningÖverallt i det moderna samhället möter vi bilder och detkan ibland vara svårt att urskilja det verkligt angelägna.Konsten har ett eget språk som vi måste lära oss blidelaktiga i. Här har den konstfrämjande verksamheten enunik roll. Det gäller att verka för ett ökat intresse ochförståelse för bildkonsten. Det gäller också att görabildkonsten tillgänglig för så många som möjligt.Vi har i vårt land en lång tradition också inom detkonstbildande området. Genom folkrörelseanknutnaorganisationer och folkbildningen har konstbildningen fåttbredd och spridning i landet.Vid tidpunkten för Konstfrämjandets riksförbundskonkurs hade organisationen 20 egna distrikt. Genom attdistriktens ekonomiska tillgångar förvaltades av dendåvarande riksorganisationen tvingades några distrikt attlägga ned sin verksamhet. De kvarvarande distriktenarbetar vidare med sitt konstbildningsarbete. En nyriksorganisation har bildats och man har antagit detursrpungliga namnet Folkrörelsernas Konstfrämjande. Denhar till syfte att främja konstintresset genom konstbildningoch andra verksamheter som leder till ökadkonstdelaktighet samt kunskaper om och förståelse förbildkonsten och dess villkor i vid mening.Riksorganisationen har 13 centralafolkrörelseorganisationer och 12 självständiga, regionaltarbetande konstfrämjandedistrikt som medlemmar,däribland Folkets Hus, Folkparkerna, och Våra Gårdar.Vi förutsätter att detta nya samarbete kommer attfrämja konstbildningsverksamheten i hela landet.Folkrörelsernas Konstfrämjande har behov av medel tillinformations- och utbildningsarbete m.m., tillkonstbildning i konstfrämjandedistrikten samt för att pånytt starta verksamheter i de län där nedläggning blev enföljd av riksorganisationens konkurs. Sin kansliservice fårorganisationen från Sveriges KonstföreningarsRiksförbund.Behovet av mindre vandringsutställningar med konst ärstort inom SKR och Folkrörelsernas Konstfrämjande,särskilt för de samlingslokalägande organisationerna ochstudieförbunden.Vandringsutställningarnas syfte är att pedagogisktredovisa konst och konstnärer, konstliv och konsthistoria.För att en sådan produktion av utställningar med sinaspeciella krav på pedagogik och teknik skall kunna bedrivasi önskad omfattning är det nödvändigt med en särskildproduktionsenhet.Vi föreslår att, utöver tillutställningsersättningen, ytterligare 7 miljoner kronorutöver regeringens förslag anslås till konstbildning ochorganisationer inom bild- och formkonstområdet.FörslagVi föreslår en satsning på kulturell jämlikhet med 17,25miljoner kronor samt med tillfolkbildningen utöver regeringens förslag. till Kultur i arbetslivet1,till Arbetsplatsbibliotek2 mkr till Kultur i vården2 mkr till Kultur för handikappade0,till Amatörverksamhet7 mkr till Konstbildning0,till En Bok mkr till FolkbildningenKultur i hela landetSocialdemokraterna vill slå vakt om och utveckla ensammanhållen kulturpolitik för alla, i alla delar av landet.Staten skall ge riktade bidrag till länsteatrar,länsmusiken, länsmuseerna och länsbiblioteken och hardessutom ett ansvar för sådan kulturell verksamhet som ärav speciellt nationellt intresse.Kulturen skall ha en särställning -- ''det kulturellaundantaget''.Detta synsätt stämmer väl överens med ''det kulturellaundantag'' som diskuterades i samband med GATT-förhandlingarna.Det finns numera ett flertal ekonomiska studier somvisar på kulturens betydelse för att skapa dynamik ochekonomisk utveckling. En genomgående slutsats i dessastudier är att en väl fungerande ''kulturell infrastruktur''spelar samma stora roll som barnomsorg, skola och högreutbildning för att åstadkomma en balanserad regionalutveckling.Nationellt ansvar för särskilt värdefulla kulturmiljöerKulturministern anför i budgetförslaget att frågan ombildandet av en stiftelse för förvaltningen av värdefullakulturmiljöer delvis kommit i ett annat läge. Enligtregeringens bedömning är det dels lämpligt att först vinnaerfarenheter av hur kulturförvaltningutfaller, dels anser regeringen att förslaget om skatteavdragför vård- och underhållskostnader av värdefulla slott ochherrgårdar i lantbruksföretag har underlättat förvaltningenav enskilda kulturegendomar.Även om de årliga anslagen till Riksantikvarieämbetetskulle komma att öka väsentligt , anser vi attbehoven av åtgärder inom kulturmiljövården är av denstorleksordningen att risken för att värdefulla miljöerkommer att förfalla är uppenbar.I en del fall tar kommuner, landsting och/eller stiftelseransvar för detta. Men bl.a. många små kommuner har inteekonomisk förmåga att ensamma ta ansvaret för detnationella kulturarvet, t.ex. bruksmiljöerna ochindustriminnena.En nationell kulturfond skulle ge ökade möjligheter attta tillvara kulturarvet. Fonden skall i första hand geinvesteringsbidrag, inte användas till drift eller verksamhet.Kulturutredningen bör utreda möjligheterna att stifta enfond för särskilt värdefulla kulturmiljöer.En sådan fond har självfallet ett värde i sig genom att denskapar förutsättningar för fler att ta del av kultur. Med enliknande prioritering som den nutillämpar, genom stöd åt utvecklingen av kulturminnen ochkulturmiljöer som är attraktiva att besöka, skulle bidragenockså främja utvecklingen av ''kulturturismen'' ochmöjliggöra större projekt för att ta tillvara sevärdheter ochattraktioner i den egna bygden.En icke oviktig bieffekt är att den också skulle vara avbetydelse för lokal utveckling av samhälle och näringsliv.Nationellt ansvar för bibliotekenEn bibliotekslag som bl.a. garanterar ett nationelltnätverk av bibliotek med avgiftsfria boklån måsteförverkligas.Folkbiblioteken är grunden för den kulturellainfrastrukturen i . Biblioteken tillhandahåller enkunskaps- och informationsberedskap till medborgarna ochär en resurs för livslångt kunskapssökande. Tillgången tillallsidig information och media på folkbiblioteken är ocksåen omistlig del av utbildningsväsendet.Folkbiblioteken bedriver en uppsökande verksamhetbland gamla och handikappade och har blivit en oumbärligdel inom samhällets vård- och omsorgsverksamhet.Talboksservicen ger möjlighet för människor medläshandikapp att få tillgång till litteraturen.Folkbiblioteken är av stor betydelse för landetsinvandrare och flyktingar. Dels kan man genom böcker ochtidningar bevara kontakten med sitt hemlands språk ochkultur, dels kan man informera sig om det svenska samhälletoch den svenska kulturen.Folkbiblioteken bedriver en omfattande verksamhet förbarn och ungdom.Folkbibliotekens allemansrätt utnyttjas i storutsträckning. Besökssiffrorna ökar stadigt!Skolbiblioteken garanterar barn och ungdom tillgång tilllitteratur och information och spelar därför en mycket viktigroll i vårt demokratiska samhälle.Kulturrådet och bör få i uppdrag attkartlägga landets skolbiblioteksverksamhet.MuseerEn kulturinstitution utanför kan ges ettnationellt ansvar. De nationella kulturinstitutionerna kanfinna nya former för samarbete med kulturinstitutionernaute i landet.Exempel från museiområdet där frågan om nationellauppdrag eller samverkan kan vara aktuella.Bildmuseet iUmeå har träffat avtal med Statens konstmuseer. Dentillbyggnad som påbörjats kan ses som ett direkt uttryckför museets och därigenom regionens/höjdaambitioner när det gäller verksamhet.Rooseum i . Statens konstmuseer och iDanmark har inlett ett konkret samarbete med Rooseumkring den samtida nordiska konsten. De akuta problemensom man nu brottas med bör gå att lösa.Röhsska museeti dokumenterar och visar utvecklingen inomkonsthantverk och design. Museet har också en förnämligföreläsningsverksamhet.Glasmuseum i --''huvudstaden i Glasriket''. Det finns långt framskridnaplaner på att upprätta ett glasmuseum i . Växjökommun och i har tagit initiativ fören samverkan med Statens konstmuseer.Marinmuseet iKarlskrona. Vi konstaterar med glädje att verksamhetenhar börjat. Frågan om ansvarsfördelningen mellan demarina och de museerna i landet haraktualiserats av Museiutredningen.Ajtte, Svenskt Fjäll-och Samemuseum är ett specialmuseum för fjällregionensnatur och kultur, huvudmuseum för den samiska kulturen iSverige samt informationscentrum för fjällturismen.Museet skall bedriva forskning kring samernas kultur samtdokumentera och informera om den samiska kulturensutveckling och de samiska traditionerna.Julita Gård ochmuseer. Verksamheten visar hur ett stort lantbruk medmejerier m.m. fungerade och har blivit enturistisk sevärdhet. Där finns också en genbank för bl.a. allaäppelsorter i och en örtagård med klassiskakrydd- och medicinalväxter.Arbetets museum iNorrköping. I centrum för museets verksamhet stårerfarenheterna i arbetslivet. Verksamheten bygger inte iförsta hand på insamling av föremål utan främst på villkoreni arbetslivet. Utgångspunkten tar museet i historien, menriktar blickarna mot dagens och morgondagens arbetsliv.En omfattande satsning görs för att belysa detmångkulturella samhället där just arbetsplatsen är en viktigmötesplats mellan olika kulturer. Man arbetar medutställningar, seminarier, skrifter och artiklar.