mot · GH02Jo611 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningTillgång till friskt vatten är något som lätt tas för givet iett land med många tusen sjöar, floder, vatten iisälvsavlagringar, med mera. Alltför ofta har planering avmark- och vattenutnyttjande utgått från att vattnet utgör enstatisk resurs, som kommer att finnas kvar där med sinatjänster, oberoende av mänskliga aktiviteter. Men detta ärett feltänkande. Vattenhjulet snurrar, så länge solen lyserpå jorden och tillför energi. Genom avdunstning lyfts vattenupp ur havet, med vindarna kommer det in över land ochkommer ner till markytan som regn och snö, tränger in idenna och ger upphov till sjöar och floder och förs åter tillhavet. Mellan hav, atmosfär och kontinenter drivs vattnet iett evigt kretslopp. Färskvattnet i naturen förblir alltså iständig rörelse, och vattenmängden som cirkulerar förblirdensamma. Vattnet försvinner inte, och det är sammavatten som cirkulerar som . Denmängd vatten som finns på en plats vid , är alltsågiven och kan inte med ''tekniska lösningar'' bli mer. Undersin tid som yt- eller grundvatten på kontinenterna utsättsdet för stark antropogen påverkan.Vårt sätt att hantera sötvattentillgångarna har i alltförhög grad präglats av en uppfattning om att de enda gränsersom finns för nyttjandet av de naturliga vattensystemen äringenjörernas begränsning. Men ett nytt förhållningssätt ärnödvändigt för att säkra ett bärkraftigt nyttjande avsötvattentillgångarna. Både för att säkradricksvattentillgången i hela landet och intaktavattenekosystem.De senaste årtiondena har vi blivit tydligt medvetna omvattenekosystemens känslighet för negativ miljöpåverkan itakt med tilltagande försurning, övergödning etc.Miljökvalitetsmål för sötvatten har satts upp iNaturvårdsverkets aktionsprogram Miljö 93, men enlångsiktig strategi för att nå dessa mål och att ge ett skyddav dricksvattentillgångarna på lång sikt saknas, både i detdirekta skyddet av vattentäkter och i den fysiskaplaneringen. Det långsiktiga perspektiv i planering ochbeslut som krävs när det gäller åtgärder som kan påverkagrundvattnet saknas till stor del. Grundvattenproblemen fårofta stå tillbaka för kortsiktiga beslut om exploateringar.Den grundförutsättning för övrig planering som ytvattenoch grundvatten utgör, har inte haft tillräckligt genomslag ikommunerna.Miljöhoten mot yt- och grundvattenFörsurningEn fjärdedel av alla vattendrag och 14 000 sjöar ärallvarligt försurade. Utan kalkningsinsatser hade den siffranvarit 18 000. Där marken och sjöarna är försurade är ocksågrundvattnet påverkat. Särskilt i sydvästra delen av landetär läget allvarligt. Men också i den känsliga fjällvärlden harförsurningen gått mycket långt på sina håll. Försurningenav grundvatten har i vissa fall bidragit till förhöjda halter avaluminium i dricksvattentäkter och höga kopparhalter idricksvattnet. Det finns misstankar om samband mellanaluminium i dricksvatten och demenssjukdomar liksommellan koppar i dricksvatten och diarré hos spädbarn, ävenom sambanden inte är belagda.Den försurningspåverkan på grundvattnet som vi hittillsfått erfara, kommer att fortsätta och ytterligare försämragrundvattenkvalitén i flera och större områden i framföralltsödra , ända tills svavel- och kvävedepositionenreducerats till nivåer som ligger under den kritiskabelastningsgränsen för dessa ämnen. En rad sekundäraförsurningseffekter kan förväntas med tiden, t.ex. ökandehalter av järn, mangan, aluminium och kadmium igrundvatten.Kostnadseffektivt vore bl.a. att satsa på det program förskuldavskrivning mot miljöinvesteringar som Polenerbjuder alla länder som de har skuld till. Flera västländerhar antagit utmaningen och skrivit av några procent påskulden. I gengäld får man möjlighet att påverka vilkamiljöinvesteringar som ska komma till stånd. Meningen äratt miljösatsningarna ska ligga på områden som''givarlandet'' får direkt egen glädje av i form av minskadegränsöverskridande föroreningar. bidrar till en stordel av de försurande luftföroreningarna över Sverige.ÖvergödningDen intensiva användningen av näringsämnen ijordbruket har ökat halterna av nitrat i grundvattnet -- ochdärigenom i många brunnar -- på landsbygden. Höganitrathalter i dricksvattnet kan skada människan, specielltbarn. Ungefär 100 000 personer uppskattas dricka vattenmed höga halter nitrat (tjänligt med anmärkning enligtLivsmedelsverkets riktlinjer). I grunda, dåligt byggdabrunnar kan nitrat- och nitrithalten sänkas om brunnenrepareras. Men måste kvävebelastningen tillmarken minskas.Totalt får 2,4 miljoner permanentboende ochfritidsboende i glesbygden sin vattenförsörjning från cirka800 000 enskilda brunnar. Skyddet för enskilda brunnar ärobefintligt.Övergödning av sjöar och vattendrag kan leda tillalgblomningar och förändrad artsammansättning hosväxtplankton, vilket kan leda till smakförändringar och riskför förgiftning av vattnet (algtoxiner).SaltvatteninträngningEn ökad vattenanvändning i framför allt fritidshus harlett till ökade problem med salt grundvatten, främst ibergborrade brunnar. Problemen är störst i landetskustområde, samt i ett bälte mellan ochGöteborg. Anledningen till saltvatteninträngning är blandannat att uttaget av grundvatten är större än bildningen avnytt grundvatten, dvs. en grundläggande kretsloppsprincipbryts. För att komma till rätta med detta problem harregeringen tillsatt en utredning för att undersöka hurhushållningen med grundvatten skall kunna förbättras, bl.a.genom en förbättrad fysisk planering och genom bättrereglering av vattenuttag ur enskilda brunnar. För uttag avvatten för enskilt hushåll krävs inte tillstånd. För vissaregioner skulle sannolikt detta behövas, eller åtminstone ettanmälningsförfarande.Avloppsvatten och dagvattenEtt gammalt och i många delar dåligt underhålletavloppsvattenledningsnät, har under det senaste decennietlett till flera smittspridningstillfällen och sjukdomsutbrottdå avloppsvatten förorenat dricksvatten. Spillvatten frånreningsverken har -- även om avdödningen av bakterier äreffektiv i reningsverken -- en ibland oacceptabelt hög haltav bakterier i spillvattnet när detta når recipienten. Det ärnämligen svårt att åstadkomma en fullständig avdödning avsjukdomsframkallande bakterier och virus. Introduceringav alternativa toalettsystem bör bland annat mot bakgrundav detta faktum stimuleras.Dagvatten, det vatten som uppkommer vid nederbördöver städer när detta rinner över hustak, hårdgjordaasfalterade ytor, med mera, innehåller varierande mängderav suspenderat matrial, närsalter, metaller, bakterier ochorganiska föreningar. I de flesta fall leds dagvattnet direktut till närmaste vattendrag där det kan ge upphov till skadorpå vattenmiljön. har arbetet med att utvecklaLOD, lokalt omhändertagande, intensifierats. Vidnybebyggelse försöker man nu planera områdena så att ingadagvattenledningar ska behövas, utan en naturligpenetrering ska kunna ske direkt i marken eller till dammar.Det blir alltså viktigt med mycket grönyta. Arbete medLOD skulle i mycket högre utsträckning behöva utvecklasefter lokala förutsättningar i redan befintligastadsbebyggelser.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna att va-lagen bör ändras så att det blir möjligt att ge lägre va-taxatill de fastigheter som ordnar med egna LOD-lösningar.Radonhaltigt vattenI vissa regioner innehåller dricksvattnet i djuborradebrunnar radon. Det radonhaltiga vattnet påverkarradonhalten i inomhusluften mer eller mindre beroende avhur höga halterna av radon i vattnet är. Rekommendationerför åtgärder mot för höga halter av radon i luft, bl.a. tillföljd av halterna i vattnet, har funnits . Högstatillåtna halten av radon i inomhusluften var vid denna tid400 Bq/kbm, och man menade att en halt av 1000 -- 10 000Bq/l vatten, kunde ge skäl att misstänka att halten av radoni luften kom upp i dessa halter.Enligt nya regler har gränsvärdet för tillåten halt avradon i inomhusluft sänkts till /kbm i gamla hus ochför nya hus gäller en gräns på /kbm. Men i AllmänaRåd 1990:5, , står det: ''Man måste ha iåtanke att gränsvärdet /kbm inte är en gräns mellanfarligt och ofarligt utan är satt av tekniska och ekonomiskaskäl, samt att gränsvärdet på /kbm är högt jämförtmed vad som tillämpas i andra strålskyddssammanhang''.Det märkliga är att någon motsvarande justering avgränsvärden för radonhalten i dricksvatten inte har gjorts.Ändå konstaterar SSI () i enrapport , ''Radon 1993. En rapport över läget'', attdricka vatten med höga halter av radon och andra naturligtförekommande radioaktiva ämnen kan medföra risk förbland annat leukemi, även om risken för lungcancer tillföljd av inandning av radonhaltig luft är högre.Riksdagen bör ge regeringen till känna att en lagstiftningmed ett lågt gränsvärde för radon i dricksvatten måstetillskapas, och åtgärder för att minska halten av radon idricksvatten måste stimuleras på olika sätt. Det finns idagbilliga metoder för att minska radonhalten i vattnet, tillexempel genom luftning.Miljöfarliga transporterI våra största vattentäkter och finnsviktiga och livligt trafikerade sjöfartsleder. Därtransporteras stora mängder av farligt gods som t.ex. vidolycksfall kan hota nyttjandet av sjöarna som vattentäkter.Även miljöfarliga transporter och hantering avmiljöfarligt gods på land är ett stort hot motdricksvattentillgångarna. Många av de storatransportlederna går genom skyddsområden förvattentäkter och till dessa vägar hänvisas ofta transporternaav farligt gods, via de lokala trafikföreskrifterna.Höga krav på säkra fartyg, exempelvis dubbla skrov,måste riktas gentemot den sjöfart som fraktar farligt gods,i vattenekosystem som är av särskild betydelse fördricksvattenförsörjningen. Ett ledningssystem av farligtgods likt det som finns för sjöfarten behövs också på land.Inom EG pågår ett intensivt samarbete för att få till ståndsäkrare transporter av miljöfarligt gods. Det är viktigt attSverige deltar i detta arbete. Miljöfarliga transporter ärnaturligtvis ett gemensamt problem då stora mängder avmiljöfarligt gods passerar alla länders gränser.Den fysiska planeringenDet saknas i samlade program somlångsiktigt säkrar tillgången på vatten av god kvalitet ellersäkrar biologiska värden knutna till vattnen. Såvälvattenkvalitet som vattenkvantitet påverkas somkonsekvens av samhällsplaneringen. Verksamheter sompågår i anslutning till vattnen påverkar på olika sätt, bådepå kort och lång sikt, förhållandena i vattensystemen.Dagens fysiska planering tar i liten utsträckning hänsyn tilldessa aspekter. Få kommuner har på ett samlat sätt hanteratvattenfrågorna i planeringen. Detta visade sig vidBoverkets genomgång (1992) av den första genomgångenav översiktsplaner.En svårighet vid arbetet med vattenskydd är attsjösystem och vattendrag ofta utgör en del av ettavrinningsområde som kan omfatta flera kommuner ochibland t.o.m. län. Det är därför nödvändigt med samverkanmellan kommuner och mellan län. Länens arbete medstrategier för regional miljö (STRAM) som bl.a. omfattarregionala miljöanalyser och uppföljning av nationella mål,förutsätts bli en viktig utgångspunkt för inriktningen av detfortsatta arbetet. Åtgärder för utvecklad fysisk planeringblir också en viktig arbetsinsats.Skydd av grund- och ytvattentäkterTotalt finns det drygt 4 000 kommunala och privata anläggningar förvattenförsörjning. Av dessa har skyddsområde.Av de kommunala vattentäkterna har endast cirka 50 %skydd, vilket varierar beroende på storlek och om det gälleryt- eller grundvattentäkter. Som tidigare nämnts har deenskilda vattentäkterna endast i undantagsfallskyddsområden.Våra dricksvattentillgångar har alltså generellt sett ettdåligt skydd. Detta gäller både för vattentäkter som nyttjasidag och inte minst sådana tillgångar som kan vara avbetydelse för den framtida vattenförsörjningen, sett i ettmycket långt perspektiv. Arbetet med att skyddadricksvattentillgångarna måste bli mer offensivt.Enligt NRL, naturresurslagen, skall områden som är avriksintresse skyddas. Sådana riksintressen förvattenförsörjningen finns inte . Det börsjälvklart kartläggas vilka områden som är av riksintresse urvattenförsörjningssynpunkt, så att dessa områdenlångsiktigt kan skyddas gentemot andra intressen.SammanfattningHoten mot en långsiktigt bärkraftigdricksvattenförsörjning är många. De beror avmiljöbelastningar i form av försurning och övergödning,bristande VA-anläggningar, höga radonhalter i grundvattenlokalt, miljöfarliga transporter och dåligt skyddade yt- ochgrundvattentäkter där både skyddsområden ochskyddsföreskrifter saknas.En parlamentarisk utredning bör tillsättas i syfte attutreda hur hoten mot yt- och grundvatten kan motas, ochett långsiktigt skydd av dricksvattentillgångarna säkras.Bl.a. bör inventeras vilka dricksvattentillgångar som är avriksintresse och därmed bör ges skydd som sådant i NRL.Andra lagförändringar kan också visa sig nödvändiga.Utredas bör också hur ekonomiska styrinstrument kanutformas för att medverka till största möjliga hushållningmed naturresursen vatten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en parlamentarisk utredningtillsätts med syfte att göra en total och samlad analys av huren långsiktigt bärkraftig dricksvattenförsörjning kan säkras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i va-lagen så att lägre va-avgift kan medges för de fastighetsägare som ordnar medegna LOD-lösningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av en lag somanger högsta tillåtna halt av radon i dricksvatten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskriva en viss del av skuldentill i utbyte mot miljösatsningar för att minskaförsurningsproblemen i .