ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk45 · 1994-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:234 Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m. I propositionen ges en möjlighet att vid beräkning avkapitalunderlag för enkelbeskattad utdelning i fåmansbolagkunna utvidga anskaffningsvärdet för aktierna med ettschablonbelopp vilket beräknas som en procentuell del avden lönesumma som utgår till andra anställda än aktieägare.En förutsättning för denna regel är att aktieägaren självuttar en löneinkomst som uppgår till av lönentill den högst betalde anställde utanför aktieägarekretsen.Denna regel är enkel i sin tillämpning i de fall närfåmansbolaget ägs av en aktieägare vilken tillika tjänstgörsom företagsledare. Emellertid kan verkligheten vara merkomplicerad.Bolaget kan ha flera aktieägare vilka i olika utsträckningoch på olika nivåer arbetar aktivt i företaget. Vissaaktieägare kan uppbära deltidslön från flera olika företag,inom eller utanför ett koncernförhållande. Bolaget kanockså ha passiva delägare eller ägare som utan specielltarvode deltar i styrelsearbetet. En annan inte helt ovanligvariant är att bolaget anställt en ''professionell''företagsledare som uppbär avsevärt högre lön än anställdaaktieägare.För att fungera som stimulans till företagande och tillnyanställningar i fåmansbolag bör därför dennabegränsningsregel antingen inte införas eller förändras såatt 150-procentsspärren sätts som en relation emellan lönentill den faktiske företagsledaren (vare sig denne äraktieägare eller ej) och lönen till den näst högst betaldeanställde.Det tillägg till anskaffningsvärdet som regeln medgerkan då fördelas på de olika aktieägarna proportionellt tillaktieinnehavet.Den i propositionen föreslagna texten i SIL 3 §, mom.12 punkt 3 bör utgå eller ändras. I punkt 4 beskrivsytterligare en begränsning, som syftar till att aktieägarenskapitalinkomstökning på grund av löneunderlagsregeln inteblir större än hans tjänsteinkomst. Denna formulering börändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om löneunderlagsberäkning.
mot · GH02Sk47 · 1994-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:234 Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m. Från gäller i allmänhet skattefrihet föraktieutdelning. Skattefriheten gäller dock inte utdelning påutländska aktier. På grund av dubbelbeskattningsavtalensutformning kan dock en icke avsedd skattefrihetuppkomma på utländska aktier.För att motverka detta föreslås införande av en skatt påvidareutdelning. Lagen träder i kraft den 1 juli 1994.Lagens syfte är att utdelning på indirekt ägande avutländska aktier inte skall gynnas i förhållande till direktägande. Den lagtekniska lösningen har blivit den attutdelning från ett svenskt företag, som betalas med skattefriutdelning på aktie eller andel i utländsk juridisk person, blirskattepliktig till vidareutdelningsskatt.Vidareutdelningsskatt skall dock inte tas ut påvidareutdelning av utländska näringsbetingade aktier somhärrör från länder med en skattenivå som är jämförlig medden nivå som gäller i . Skattefriheten gäller såledesinte utdelning på kapitalplaceringsaktier.Ikraftträdandereglerna har fått en alltför hårdutformning. De innebär att även utländsk utdelning som detvidareutdelande bolaget mottagit före , ochsom vidareutdelas efter , kan drabbas avvidareutdelningsskatten utan att företagen haft någonmöjlighet att påverka den utdelning de tagit emot ellerskattebelastningen på den. Regleringen får därför, om äninte formellt, ett drag av retroaktivitet.I praktiken drabbar denna faktiska retroaktivitet dockendast sådana företag som inte vidareutdelat sina äldreutländska utdelningar före . Sådan utdelninghar i allmänhet skett i icke börsnoterade bolag. Frågan nugäller därmed i huvudsak ett antal större börsnoteradeföretag, som i stället för att utdela dessa medel använt demtill forskning eller investeringar.Genom övergångsregelns konstruktion kan inteundvikas att den första delen av utdelning blirföremål för vidareutdelningsskatt så fort det finns sådangammal erhållen utdelning kvar i moderbolaget. Det kanhandla om utdelningsbelopp på något eller någratiotals ören per aktie som då skall beskattas särskilt hosbörsbolagets enskilda aktieägare i de fall denna utdelningsammanlagt överstiger per aktieägare.Aktieägaren kan då äga rätt till en skatteavräkning pånågot öre per aktie, vilket också kräver administrativainsatser av skattemyndigheten. Bolaget tvingas att företabesvärande utredning om de gamla vinstmedlens karaktärmånga år bakåt i tiden och att särskilt underrätta de av dessaktieägare som är skattskyldiga till vidareutdelningsskatt.Denna beskattning av en liten del av utdelningen just1995 -- i övrigt utgår numera ingen skatt i aktieägarledet förutdelning -- kommer inte bara att förorsaka administrativaproblem utan också irritation på börsen och besvär hosbolagens många aktieägare.Problemet gäller i praktiken bara utdelning, dådessa problem kan undvikas för följande år.Därför bör tillämpningen av vidareutdelningsskattenbegränsas till sådan utländsk utdelning som av bolagetuppburits års ingång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att vinstutdelningsskattenbegränsas till sådan utländsk utdelning som av bolagetuppburits års ingång.
mot · GH02Sk49 · 1994-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:234 Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m. Fordons- och maskinägare som så önskar bör efteransökan få dieseloljeskatten återbetald på samma sätt somi dag gäller för dem som väljer bort den ''gröna'' dieseloljanav hälsoskäl.I prop. 1993/94:234 föreslås att miljöklassindelningenflyttas från allmänna energiskatten till dieseloljeskatten.Detta ger administrativa fördelar, men kan ge negativmiljöstyrning om inte kompletterande åtgärder vidtas.I fortsättningen kommer det inte att finnas färgatdieselbränsle som är miljöklassat. Utav de ca 3 milj m3 dieselolja som används som drivmedel förbrukas ca 0,7milj m3 av arbetsfordon som inte betalardieseloljeskatt men betalar full koldioxid- och energiskatt.För åtskilliga av dessa fordon/maskiner har drivmedelmed kvalité miljöklass 1 stor betydelse för arbetsmiljön. Föratt kunna använda miljöklassat ofärgat bränsle måste enligtpropositionens förslag dieseloljeskatt erläggas. Detta är enså betydande merkostnad att i princip endast drivmedelmotsvarande miljöklass 3 (färgad dieselolja) kommer attanvändas. Detta kommer att ge icke acceptabla hälso- ochmiljöeffekter.Därför bör -- tills beslut om bättre alternativ kan tas --möjlighet ges för fordons/maskinägare som så önskar attefter ansökan få dieseloljeskatten återbetald på samma sättsom de som väljer bort den ''gröna'' dieseloljan avhälsoskäl. Återbetalningsrätten bör av förenklingsskälknytas till endast miljöklass 1. För attfordons/maskinägaren skall få del av miljöklassensskattefördel måste återbetalning ske med fulldieseloljeskatt, dvs. per m3.Utskottet bör utarbeta de ändringar ochkompletteringar av lagtext som krävs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om återbetalning avdieseloljeskatt enligt vad i motionen anförts,2. att beslutar anta de lagändringar som krävsför genomförande av detta beslut.
mot · GH02Sk50 · 1994-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:234 Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m. Det svenska fisket verkar på en internationell marknaddär fiskefartygen landar och säljer i ett flertal länder medpåföljd att konkurrensen blir hård. Det svenska yrkesfisketmåste därför för att kunna överleva ha likvärdigaskattevillkor med närliggande konkurrentländer.De norska och danska yrkesfiskarna har betydligt störreavdragsmöjligheter. Det danska avdraget, vilket hargodkänts av EU, är per havsfiskedag imaximalt . Det norska och danska skatteavdragetgrundar sig på den välfärdsförlust som yrkesfisket innebärför den enskilda fiskaren. Långa frånvaroperioder frånhemmet med fiske i bl a olika utländska zoner innebär attyrkesfiskarna i ringa utsträckning kan utnyttja den socialaservice som ställs till övriga skattebetalares förfogande.Det svenska yrkesfisket utgör en viktig näring i ,inte minst i kustregionerna. Näringen måste därför erbjudaslikvärdiga skattevillkor för att inte slås ut i konkurrensen.Det bör uppmärksammas att det blivit alltsvårare att rekrytera ungdomar till yrket, beroende på dekrävande arbetsförhållandena samt låga och osäkrainkomster.Problemet uppmärksammades i regeringens proposition1993/94:158, Vissa fiskepolitiska frågor, där regeringenlovade att undersöka förutsättningarna för ett särskiltyrkesfiskeavdrag.Med tanke på de stora svårigheter svenskt fiske har attkämpa med och konkurrensen från framför allt Danmarkoch är det viktigt att de ojämlika skattevillkorenåtgärdas . Vi föreslår att beslutar att geregeringen i uppdrag att skyndsamt utreda och presenteraförslag till konkurrensneutrala skatteregler för svensktfiske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av likvärdigaskattevillkor för fiskare i och .
mot · GH02A74 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:209 Den fortsatta reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen I propositionen föreslås ytterligare förändringar avarbetslöshetsförsäkringen. Det handlar om begränsning avantalet ersättningsdagar till 300 plus 300 dagar.Propositionen innehåller också ett andra steg i införandetav en obligatorisk statlig arbetslöshetskassa som skallkonkurrera med de fackliga arbetslöshetskassorna.Begränsningen av antalet ersättningsdagar till totalt 600innebär i rådande arbetsmarknadsläge en uppenbar risk fören kostnadsexplosion för kommunernas socialbidrag.Staten skjuter över ansvaret och kostnaderna tillkommunerna. Konsekvenserna av detta kan bli att viktigverksamhet som barnomsorg, utbildning och äldreomsorgdrabbas av ytterligare kraftiga besparingar och därmedsänkt kvalitet.Det innebär också att ett betydande antal människortvingas söka socialbidrag för att överleva. Det betyder då isin tur att man tvingas sälja sin villa, bil och andratillhörigheter innan socialbidrag kan ges. Detta leder tillsociala och mänskliga tragedier som vi inte kanöverblicka och bedöma.Införandet av en statlig obligatorisk arbetslöshetskassasom skall konkurrera med de fackliga kassorna kanifrågasättas ur många aspekter.För det första så konkurrerar inte dessa olika kassor pålika villkor. Den statliga kassan får sina kostnader föradministrationen betald av skattemedel medan de fackligakassornas administration betalas av medlemmarna.För det andra så blir Arbetsmarknadstyrelsen på det härsättet kontrollant av sin egen verksamhet, dvs. den statligakassan som skall administreras av KAS-regionerna.För det tredje så kommer inte den statliga kassan attkunna vara den sociala inrättning som de fackliga kassornaär.Fyra statliga arbetslöshetskassekontor skall utförasamma uppgifter som de fackliga kassorna, som kan räknasi tusental. Den statliga kassan kan inte fungera som det stödsom fackliga kassor alltid har varit. Den statliga kassan kanheller inte som de fackliga vara pådrivande iarbetsmarknadspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:209 om denfortsatta reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen.
mot · GH02A75 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:209 Den fortsatta reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen Med regeringens förslag till arbetslöshetsförsäkring ärdet inte bara den arbetslöse och facket som kommer attdrabbas hårt utan även kommunernas ekonomi.I det nya förslaget ger man arbetslösa möjlighet tillersättning i två perioder. I bästa fall 300 plus ,sedan är man utförsäkrad. Därefter får kommunerna betalaut socialbidrag.Sämre ekonomi innebär med all säkerhet attkommunerna tvingas att säga upp personal och fler blirarbetslösa. Det innebär givetvis också attersättningsnivåerna kommer att sänkas ytterligare för demsom måste uppbära socialhjälp. Vad detta betyder för dehundratusentals människor, som ställts utan arbete och somfår sin ekonomi raserad, är uppenbart.Om regeringens förslag till ny arbetslöshetsförsäkringgenomförs kommer kommunerna i att drabbasav en ''utförsäkringsbomb'' inom två och ett halvt år.Socialbidragskostnaderna kommer att öka med 500--600miljoner kronor , vilket i sin tur kan leda till attminst 3 000 jobb inom kommunerna försvinner. Detta blirföljderna av att de arbetslösa enligt regeringsförslaget, delsblir utstämplade från a-kassan, vilket nästan inteförekommer , dels får svårare att kvalificera sig för enny a-kasseperiod. Som arbetsmarknaden ser ut i dagkommer en stor del av de arbetslösa att få räkna med att bliutförsäkrade.En del effekter kommer att märkas ,då de som är deltidsarbetslösa inte längre får stämplaupp till heltid. Svårast blir följderna iglesbygdskommunerna, eftersom arbetslösheten där ärhögst.De kommuner där industrikriser slår hårt får ta destörsta kostnaderna.Arbetsmarknadsminister sade tidigareatt de nya reglerna inte skall införas förrän den totalaarbetslösheten ligger . Men i glesbygdenär arbetslösheten hög även när resten av landet harhögkonjunktur.Följderna blir orimliga om regeringens förslag vinnergehör i , både för de arbetslösa och förkommunernas ekonomi.Vi kräver att regeringen i stället går in med en kraftfullsysselsättningsstimulans och att människor erbjuds arbete istället för utslagning.Vi kräver därför att förslaget om en allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring avvisas i sin helhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:209.
mot · GH02A80 · 1994-05-05 00:00:00 — Det beror också på att regeringentillfälligt sänker kraven för att få ersättning. Detta betyderpå kort sikt ökade kostnader för försäkringen. Men på litesikt ökar utförsäkringarna, sänks ersättningarna och fårfärre ersättning, varför inga kostnadsökningar uppstårenligt regeringen. Färre kommer då att få ersättning änenligt nuvarande regler.Vi underkänner de kostnadsberäkningar ochprioriteringar som regeringen gör. Vi kan också konstateraatt någon samhällsekonomisk kalkyl inte är gjord. Inteheller finns någon regionalpolitisk kalkyl, somarbetsmarknadsministern skryter med att det nu alltid görs.Om uppgifterna att försäkringens kostnader på kort siktökar med 2--skulle vara riktiga, innebärvårt ställningstagande att vi sparar motsvarande belopp. Vimenar att alla resurser nu måste inriktas mot att bekämpaarbetslösheten.Vi tror dessutom att försämrad arbetslinje och enomvandling av försäkringen till en socialförsäkring kommeratt medföra mycket stora samhällsekonomiska kostnaderför långtidsarbetslöshet och ökad utslagning. Flexibilitetenpå arbetsmarknaden kommer att bli avsevärt mindre.Vi kan inte heller acceptera att det i stort sett är kvinnoroch ungdomar som skall få betala att ett antal personer somvägrar ansluta sig till dagens a-kassor skall få ersättning.Och vi kan inte heller acceptera att de personer som valt attstå utanför a-kassan skall premieras för detta genom att fåavgiftsperioden tillfälligt sänkt.Dessutom måste man beakta de administrativakostnaderna. Dagens försäkring fungerar väl utan att statenhar några kostnader för administrationen, som uppgår tillcirka . Dessa kostnader kommeratt öka kraftigt med den ökade byråkrati som införs.Dessa administrativa kostnader skall nu betalas av allmännamedel för de arbetslösa som vänder sig till de statligakassorna. Detta kostar enligt regeringen 20 miljoner kronorför statsverket . Detta kommerlångt ifrån att räcka. Om regeringens uppgift är riktig att70 000--80 000 personer skall få ersättning närmar sig kostnadernasnabbt , förutom de kostnader sommåste läggas ned initialt på datasystem m.m. Ju fler somlämnar a-kassorna desto högre blir kostnaderna förstatsverket. Är det resurserna till arbetsförmedlingarna somskall stå för detta?Något förslag om att sätta av medel för att uppnåkonkurrensneutralitet har inte presenterats. Men detkommer att kosta staten per åratt uppnå detta eller själv ta över hela administrationen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:209,2. att , vid avslag på yrkande 1, beslutar att denya reglerna skall börja tillämpas fr.o.m. den 1 januari1995,3. att godkänner inriktningen avarbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning får i uppdrag att utreda frågan omarbetslöshetsförsäkringen i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GH02A82 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:209 Den fortsatta reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen Regeringen föreslår i propositionen genomgripandeförändringar i arbetslöshetsförsäkringen genom bl.a.förstatligandet av den privata A-kassan. Som intäkt tas detdramatiska läget på arbetsmarknaden öppetarbetslösa och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.AMS förutspår dessutom en ytterligare ökning, framför alltav långtidsarbetslösa, med risk för utförsäkring även i detnuvarande systemet.Propositionen tillgodoser inte de mest elementära kravsom bör ställas på inkomstrelateradarbetslöshetsförsäkring. Det föreslagna regelsystemetpåverkar, negativt de 600.000 arbetslösa och styr på så sätt inkomsterna för flermänniskor än på något annat enskilt avtalsområde.De bärande delarna i regeringens förslag är att mansäger sig vilja införa en statlig allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring som man genom skärptautförsäkringsregler vill begränsa antaletersättningsberättigade arbetslösa vilket resulterar i kraftigtökade kostnader för kommunerna.Förslagets grunder är bräckliga och ofullständiga. Trotsdetta vill regeringen ha ett principställningstagande avriksdagen. har regeringen redan från årsskiftetförändrat finansieringen genom höjda egenavgifter. Vianser att regeringen över huvud taget inte är klar över vilkakonsekvenser förslaget innebär. Dessutom gömmerförslaget en ''utförsäkringsbomb''!I ett läge när riksdagsmajoriteten redan försämratersättningsnivån för de arbetslösa utsätts dessa för risken attbli utförsäkrade. höjs egenavgiften för dem somännu har arbete och som redan lever på marginalen. Det ärett hån mot det stora folkflertalet. Erinras bör också attriksdagsmajoriteten redan tidigare sänkt skatten förkapital- och förmögenhetsägare samt på arv och gåvor. Genomförslagets utformning kommer, enligt gjorda beräkningar,150.000 till 200.000 arbetslösa att utestängas frånersättning.Att i skenet av en statlig allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring hänvisa en allt större del av dearbetslösa till socialbidrag framstår som närmastobegripligt!Trots den tidigare oppositionen mot förslaget tillförstatligande av A-kassan kan vi inte ånyo se någrafördelar med det nya förslaget.Vi anser att propositionen innehåller så markantatekniska, ekonomiska och sociala svagheter att den inte kanligga till grund för en seriös behandling i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avslå proposition 1993/94:209.
mot · GH02Fi35 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m (kompletteringsproposition) I propositionen föreslår regeringen i bilaga 6() att ytterligare 1,6miljarder kronor anslås till anslaget Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt. Regeringen kommer att fördelamedlen på våra län. Totalt kommer därmed 2,8 miljarderkronor att anslås på detta anslag /95.Det är tillfredsställande att mycket pengar avsätts tilldessa ändamål. Arbetslösa får en chans till meningsfullajobb som våra vägar rustas upp. Vi vill dock attriksdagen gör ett tillkännagivande till regeringen attregeringen speciellt beaktar och dess behovav vägupprustning vid fördelning av medlen på länen.Vägnätet i länBehovet av en upprustning av vägnätet i länär stort. Det finns grusvägar inom det allmännavägnätet. Detta motsvarar av det statliga vägnätet ilänet. Många av dessa vägar har dessutom låg bärighet.Älvsborgs län tillhör de län i landet som har det sämstalandsbygdsvägnätet. Detta faktum har också konstateratsav kommunikationsministern i en frågedebatt i riksdagenden i år.De största bristerna i vägnätet finns i ochSjuhäradsbygden. I dessa områden är det ,, och kommuner i Dalslandsom har de sämsta vägarna med en stor andel grusvägar. ISjuhäradsbygden gäller detta förhållande främst förUlricehamns, och kommuner. I vårhar situationen varit särskilt besvärlig på grund av denkraftiga tjällossningen. var av länetsvägar avstängda för tung trafik, och i varsituationen så besvärlig så att upp till halva vägnätet varföremål för begränsningar.Att så många av våra vägar är avstängda för tung trafikunder delar av året kan ej få fortsätta. Det drabbar våraföretag som ej kan få fram sina produkter och somdärmed får onödiga kostnadsökningar genom atttransportkostnaderna ökar. I ligger del av småföretagen i småorter utmed de mindre vägarsom drabbas av begränsningar, och i är det främstskogsindustrin med sina virkestransporter som drabbas avvägavstängningar. Det är alltså kärnan i dessa länsdelarsnäringsliv som drabbas av det dåliga vägnätet. Kanvägstandarden ej höjas så riskerar länets arbetsmarknad attpå ett drastiskt sätt halka efter det övriga landet i denkonjunkturuppgång som vi nu är inne i.Regeringen bör därför särskilt beakta länsdåliga vägstandard när man skall fördela de 2,8 miljardernatill vägunderhåll mellan länen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel tillvägunderhåll i .
mot · GH02Fi36 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) Arbetslivsutveckling (ALU) har funnits sedan den 1januari 1993 och har nått en mycket stor omfattning. ALUfår inte ersätta reguljär arbetskraft eller på annat sätt störaordinarie arbetsmarknad. som angelägna projektkommer till stånd sker trots allt en undanträngning avordinarie arbeten.Arbeten inom sektorn natur-, landskaps- och fornvårdär emellertid i det närmaste helt fria från konkurrens medordinarie arbetsmarknad. Tillgången på arbetsobjekt ärockså i det närmaste obegränsad. Som exempel kan nämnasatt det finns 2,8 miljoner ha mark som är tillsynskrävande.Där inryms drygt 1 400 naturreservat, ett flertalnationalparker och ca 100 naturvårdsområden. Staten harockså ansvar för ett omfattande ledsystem som kräverunderhåll. I finns ca 700 000 fasta fornlämningarfördelade på 250 000 platser. Ett stort antal fornvårdsobjektsaknar erforderlig vård på grund avbristande resurser.Förutom natur- och fornvård finns även objekt avlandskapsvårdande karaktär som till antalet är i praktikenobegränsat. Miljöövervakning av skogsmark och olikakulturmiljöprojekt är ytterligare exempel på för ALUlämpliga projekt. En gemensam nämnare för arbetena är attnyttan i sin helhet tillfaller allmänheten. Ytterst handlar detom att bevara höga naturvärden och vårda en del av vårtkulturarv till gagn för kommande generationer.För den enskilde innebär arbetena en möjlighet attbehålla kontakten med arbetslivet och att utvecklas iarbetslivet och i ett arbetslag. Projekt inom nu nämndasektorer skapar också möjligheten till eget ansvar ochdelaktighet i planering och genomförande.Den här beskrivna typen av ALU-arbete, som alltså inteär kopplade till någon produktion, lämpar sig väl attkombinera med individuell eller gruppvis utveckling av deALU-verksamma. Det kan röra sig om olika slagsutbildning, gärna genomförd av komvux, eller om andraåtgärder av typ jobbsökning eller arbetspraktik.En bedömning som gjorts av visar attskogsvårdsstyrelserna i samråd med berördafackmyndigheter med kort varsel kan sysselsätta ytterligare3 000 personer inom dessa, icke konkurrensutsattaområden.En följd av att arbeten ligger vid sidan av ordinariearbetsmarknad är att finansieringen i sin helhet måste skemed offentliga medel. Särskilda medel för detta ändamålbör kunna anvisas direkt till skogsvårdsorganisationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för arbetslivsutvecklinginom sektorn natur-, landskaps- och fornvård.