mot · GH02Bo24 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändringar i , m.m. Den nuvarande tillkom genom ettomfattande arbete som engagerat flera regeringar och iolika skeden förankrats i politiska överenskommelsermellan flera av partier. Lagstiftningsarbetet drognytta av en långvarig försöksverksamhet inom främstplanområdet. I arbetet ingick också en ekonomiskutvärdering genom statskontorets försorg.Huvudlinjerna i lagstiftningen vilar alltså på en bredpolitisk samstämmighet, även om åsiktsskillnader fannskring enskildheter i lagkomplexet. Också i dessa delarskedde en sammanjämkning över blockgränserna genom ettnära och förtroendefullt samarbete mellanSocialdemokraterna och Centerpartiet.Det slutliga lagförslaget föregicks av en inträngandelagrådsgranskning under nära tid.Lagrådet uttalade därvid att det ''är också nästan ogörligtatt fullständigt överblicka konsekvenserna av varjebestämmelse. Om antar förslaget till PBL, fårman räkna med att en översyn av olika detaljer kan blinödvändig efter en tids erfarenheter. Lagrådet villemellertid framhålla att det valda tillvägagångssättet att i ettsammanhang reformera byggnadslagstiftningen urlagteknisk synpunkt är att föredra framför försök att genompartiella reformer komma till rätta med bristerna inuvarande lagstiftning. ''Den dåvarande socialdemokratiska regeringenuppdrog -- på det sätt lagrådet förutsatte -- direkt i sambandmed införandet av PBL åt numera och olikaforskningsinstitutioner att följa och utvärdera effekterna avden nya lagstiftningen. Ett omfattande rapportmaterial harsedan presenterats.Utvärderingarna visar att PBL-reformen har fungeratväl. Enligt direktiven till den utredning som ligger till grundför regeringens nu redovisade förslag tycks nu regeringenssamtliga partier dela denna uppfattning. Föredragandenkonstaterar där att huvudsyftena med PBL i stort haruppnåtts, men att reformen på vissa viktiga punkter ännuinte fått sitt genombrott. Det gäller bl.a. i fråga om sådanalättnader för enskilda som förutsätter kommunala beslut.En översyn av PBL behövs därför enligt föredraganden föratt säkerställa att lagstiftningens grundläggande intentionerfullföljs. Andra skäl som föredraganden uppger är nya ochökade krav på miljöhänsyn, aktsamhet om kulturvärdenoch resurshushållning, integrationssträvandena i ,behovet av förenklingar, den offentliga sektorns minskaderesurser, kommunernas ökade frihet att organisera sinverksamhet samt medborgarnas växande krav på dendemokratiska processen och deras behov att tidigare än nudelta i planeringen för att påverka bebyggelsens utvecklingoch utformningen av den byggda miljön.Den översyn som regeringen har initierat rör således inteavskiljbara delar av PBL utan breda sektorer medkomplexa samband eller -- som i fråga ommedborgarinflytandet -- övergripande frågeställningar.Det är mot denna bakgrund beklagligt redan attutredaren fick i uppdrag att i en första etapp se översamordningen mellan PBL och den nya och hastigttillkomna byggproduktlagen, som trädde i kraft den 1januari . Utredaren har sedan valt att till denna förstaetapp skilja ut även frågor om bygglov, tillsyn och kontrolli hela deras vidd. Därigenom har förslag presenterats somhar samband med flera frågor som enligt regeringenkommer att behandlas i kommande etapper avutredningsarbetet. Bland dem vill vi särskilt peka påplansystemet och frågan om det demokratiska inflytandetöver plan- och byggprocessen.Regeringen har i sin hand ytterligare delar av utredarensförslag som rör bl.a. just plansystemet ochmedborgarinflytandet i planeringen samt därutövermiljöhänsynen och kraven på tillgänglighet. Regeringenväntar sig vidare att få ta emot även deavslutande förslag från utredaren som handlar om bl.a.överklaganden inom plan- och byggområdet.Det är därför än mer beklagligt och svårt att förstå attregeringen väljer att lägga fram förslag om långtgåendeförändringar i enskildheter, utan att redovisa eller ännu haformulerat sina avsikter om hur dessa förändringar skallsamverka med de övergripande reformsteg som behövs föratt säkra att intentionerna bakom plan- ochbygglagstiftningen förverkligas.Reglerna om planering och byggande handlar omavvägningen mellan olika människors intressen, inte baraför stunden utan på mycket lång sikt. De berör inte baradem som för tillfället råkar vara parter i inskränkt mening,utan alla medborgare i vid mening. Det är en konsekvensav att åtgärder som innebär att marken bebyggs eller tas ianspråk för andra liknande ändamål medför beståendeförändringar som sällan går att göra ogjorda. Beslut sommedför att någons enskilda intressen gynnas medför nästanundantagslöst att andras intressen får stå tillbaka.Det är därför utomordentligt väsentligt att reglerna idetta centrala lagkomplex uppfattas som legitima avmedborgarna.Det handlar för det första om det materiella innehållet ide regler som läggs fram. De måste garantera entillfredsställande avvägning mellan olika individersintressen, att medborgarnas krav på insyn och deltagandetillgodoses och att deras önskemål och rättigheter bedömsoch beaktas på ett betryggande sätt.Det handlar för det andra om trovärdigheten i delösningar som förespråkas. Det räcker inte att haförhoppningar om att en lösning kommer att fungera påavsett sätt. Man måste efter prövning mot verklighetenkunna visa att de är lämpliga för sina ändamål.Det handlar för det tredje om den process varigenomregelsystemet ändras. Medborgarna måste vara övertygadeom att förslagen har beretts med omsorg och eftertanke ochmed strävan efter konsensus, så att de regler som beslutasblir bestående.Vi konstaterar att den föreslagna delreformen intesvarar mot någon av dessa förutsättningar. Förslagen somgör det möjligt att avskaffa bygglovprövningen inomdetaljplaneområden följs inte i detta sammanhang av någraförslag om hur motstående medborgar- eller partsintresseni stället skall kunna beaktas tidigare i planprocessen.Förslagen om ett radikalt förändrat kontroll- ochtillsynssystem i byggandet har över huvud taget inte prövatsi praktisk tillämpning. Tid till förberedelser införgenomförandet ges inte heller. Och någon samladberedning av reformerna inom PBL-systemet har intekunnat genomföras av det enkla skälet att inte ensutredningsförslagen ännu föreligger i alla delar. Än mindrehar någon bredare politisk förankring prövats underberedningsarbetet.Regeringens förslag i propositionen om ändring i plan-och bygglagen, m.m. bör därför avslås i nu förevarandeskick.Vi ställer oss för den skull inte avvisande till behovet avuppföljande reformer inom plan- och bygglagstiftningen.Vi delar den grundläggande uppfattningen om denfysiska planeringens centrala betydelse för utvecklingen avoch omsorgen om vår gemensamma miljö, som ocksåföredraganden ger uttryck för i direktiven till utredningen.Av det skälet är det viktigt att medborgarna deltar tidigt iplaneringsprocessen. Formerna för samråd och inflytande iPBL behöver reformeras, så att medborgarinflytandetfördjupas och får en reell innebörd. Det är inte tillräckligtmed det formella inflytande i form av rätten tillöverklagande, som i den praktiska tillämpningen hittillshuvudsakligen har erbjudits medborgarna. Som vi redanhar anfört är denna fråga så övergripande, att inga partiellareformsteg bör genomföras utan att den lösts på etttillfredsställande sätt.I de delfrågor som förts fram i propositionen vill viytterligare anföra följande:Vi delar uppfattningen att man vid bygglovsprövningenklarare bör skilja mellan lokaliseringsprövningen, som nuofta ges formen av ett förhandsbesked, och kontrollen avatt byggnaden uppförs enligt de byggnadstekniska krav somgäller.Vi delar uppfattningen att kommunerna i ökadomfattning bör kunna medge lättnader i tillståndsplikteninom områden med detaljplan i fråga om de förhållandensom redan prövats genom planen. Det förutsätteremellertid att frågan om ett effektivaremedborgarinflytande över planprocessen löses samtidigtoch att de närboendes möjligheter att bevaka sina intresseninte urholkas.Vi delar uppfattningen att PBL:s intentioner i fråga ombyggherrens ansvar för sitt byggnadsverk behöverförtydligas.Vi delar uppfattningen att kvalitetssäkringen ibyggprocessen behöver förstärkas.Vi anser att det bör öppnas möjligheter för ett merdiversifierat kontrollsystem, anpassat till skillnaderna iprojektens svårighetsgrad, där byggherren efter samrådmed kan välja mellan olikakontrollalternativ, avpassade efter hans förmåga. Det börövervägas att erbjuda egenkontroll, tredjepartskontroll ochfull offentlig kontroll som parallella alternativ. En offentligrådgivning och kontroll av i huvudsak nuvarande typ måstekunna erbjudas den överväldigande majoritet av byggandesom vill genomföra mycket begränsade projekt för enbarteget bruk. Vi avvisar däremot förslaget att uteslutandekräva tredjepartskontroll och att byggnadsnämndenövergångsvis skall verka som konsult inom en sådanordning.Vi avvisar förslaget att avskaffa nuvarande krav påbyggnaders ändamålsenlighet. De grundläggande krav påbostäder som tidigare erfarenheter visat vara nödvändigamåste upprätthållas också i det framtida byggandet. Ävende som hänvisas till nya bostäder på expanderande orter harrätt till en god bostad.Vi avvisar förslaget att avskaffa kravet på att byggnaderskall utföras på sådant sätt att reparations-, underhålls- ochdriftkostnader begränsas. Byggherrens intressen är, särskilti fråga om egnahem och privata bostadsrättslägenheter, oftaandra än den slutlige ägarens.Vi avvisar slutligen förslaget att underlätta framtidaförändringar av egenskapskravens reella innebörd genomatt flytta över mer politiskt motiverade preciseringar från avriksdagen beslutad lag till av regeringen meddeladförordning.Vi anser sålunda att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett samlat förslag till reformer inom plan-och bygglagstiftningen, och att detta -- i de delar som nuberörts -- bör utformas med beaktande av vad vi nu haranfört.Vi är beredda att medverka i detta arbete och också tillatt öppna möjligheter för avgränsade försöksverksamhet iskilda avseenden för att närmare pröva olika alternativalösningar i praktisk tillämpning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:178 samthemställer att regeringen återkommer till med ettsamlat förslag till reformer inom plan- ochbygglagstiftningen.