mot · GH02Jo210 · 1994-01-25 00:00:00 — Om kommer med i EU kommer detta att utgöraen väsentlig påfrestning på den yrkesmässigaträdgårdsodlingens situation. Under en följd av år underslutet av 80-talet och in harlönsamhetsutvecklingen i trädgårdsodlingen varit svag tillföljd av en ogynnsam produktionskostnadsutveckling irelation till konkurrentländerna och till följd av ett växandeinternationellt konkurrenstryck på den svenskamarknaden. En successiv försvagning av det statliga stödettill trädgårdsnäringen har också skett och kan antas fortgåbl.a. vad gäller stöd till tillämpad forskning och rådgivning.Situationen inför ett ev. EU-inträde är mot dennabakgrund att näringen generellt sett haft och alltjämt hardåliga förutsättningar att i det enskilda företaget genomföranödvändiga strukturella och effektivitetshöjandeinvesteringar. I betänkandet (SOU 1992:119) Svenskträdgårdsnäring -- nuläge och utvecklingsmöjligheterframhålls att medan långsiktiga förutsättningar finns för enkonkurrenskraftig svensk trädgårdsnäring så föreligger ettbetydande anpassningsproblem under de år som närmastföljer efter ett EU-inträde. Utredningen fann också attreinvesteringar i trädgårdsföretagen inte har kunnatgenomföras i den takt som från tekniska utgångspunkterskulle varit önskvärd och att soliditeten, som grund försådana investeringar, har försämrats för flertalet företag.Utredningen pekade på att svensk trädgårdsnäring rentallmänt har ett högre kostnadsläge än i de viktigastekonkurrensländerna och att detta till en inte oväsentlig delutgöres av en högre skatte- och avgiftsbeläggning på vissaproduktionsmedel. Gränsskyddssänkningar vid ett EU-inträde anges också komma att medföra en hårdareinternationell konkurrens och att den väntade snabbaprissänkningen till följd härav först kommer attkunna mötas med kostnadssänkningar.Efter att vid föregående behandlatträdgårdsfrågorna har regeringen beslutat att imedlemskapsförhandlingarna inte kräva en avveckling avtullarna på trädgårdsprodukter som en övergångsordning.Någon annan förhandlingsposition av motsvarande värdehar regeringen inte heller framlagt. Denna situation görträdgårdsnäringens anpassning till EU-medlemskapet änmer krävande än hade anledning att förutse vidsin behandling av trädgårdsfrågorna . Vi anserdet därför motiverat att under detta riksmötebeslutar om ett ytterligare stöd till anpassningsåtgärderinom trädgårdsodlingen inför och efter ett EU-medlemskap. Vi vill i det följande peka på ett antalfrågeställningar av betydelse i ett sådant sammanhang.Växthusodlingens energibeskattningMot bakgrund av det väsentligt högre skattetrycket påväxthusodlingens energiutnyttjande i och medhänsyn till att det energipolitiska beslutet våren 1992innebar en ytterligare successiv skatteskärpning på områdetunder 1993--94 och efter 1995 och behovet av att möjliggörainkomstförstärkningar i växthusföretagen före ett EU-medlemskap uppdrog åt regeringen attskyndsamt utreda förutsättningarna för ytterligareskattelättnader på energiområdet för trädgårdsnäringen. centermotion som då låg till grund för beslutframfördes förslag om ett slopande av den allmännaenergiskatten fr.o.m. 1993-07-01 och ett bibehållande avden 85-procentiga nedsättningen av koldioxidskatten ävenefter . Då förutsattes också att växthusnäringenskulle få behålla systemet med direkt skatteavdrag vidinköp av bränsle.Tidigt under hösten 1993 presenterade en av regeringentillsatt arbetsgrupp rapporten (Ds 1993:73)Växthusnäringens energibeskattning. Arbetsgruppensslutsatser sammanfaller helt med våra ovan nämnda, och avriksdagen tillstyrkta, åtgärder.Genom riksdagsbeslutet och genomarbetsgruppens framlagda rapport har regeringen haftunderlag för att kunna lägga ett förslag till omlättnader i energibeskattningen för växthusodlingen. Dettaskedde ej i samband med budgetpropositionen. Ibudgetpropositionen framgår inte heller klart hur och närregeringen avser att återkomma i frågan. Regeringen börsnarast lämna förslag om lättnader i energibeskattningen ienlighet med de förslag som finns i arbetsgruppens förslag.Konsumtions- och marknadsfrämjande åtgärder m.m.Riksdagens beslut om åtgärder påträdgårdsområdet innebar också att 25 miljoner kronoravsattes för produktutveckling, centrala marknadsinsatser,konsumtionsfrämjande verksamhet m.m. Medlenanvisades för perioden t.o.m. . Efter vadvi erfarit har ca fördelats påprojekt inom ramen för de angivna ändamålen. Resterandemedel förväntas bli fördelade under våren.En viktig prioriteringsgrund vid beslut om fördelning avmedlen är att projekt som erhåller stöd skall ge positivaeffekter på ett tidigt stadium för att medverka till attöverbrygga svensk trädgårdsodlings anpassningssvårighetervid ett EU-inträde.Trädgårdsodlingens anpassningsarbete måste fortgåäven efter ett EU-inträde. Det är därför viktigt att centralamedel fortsatt kan finnas tillgängliga för detta slag avkollektiva åtgärder. Vi vill peka på att nationellastödprogram av sådant slag finns i de nuvarande EU-staterna. Ett exempel härpå är det danska programmet förbidrag till produktutveckling, marknadsföring m.m. avjordbruks- och fiskeriprodukter.Även efter ett EU-inträde är det angeläget att dekonsumtionsfrämjande insatser för frukt och grönsaker somidag görs bl.a. inom trädgårdsfrämjandena kan fortsätta påett resursstarkt sätt. Den svenska konsumtionen av dessaprodukter är i en internationell jämförelse mycket blygsam.Av folkhälsoskäl är en ökning eftersträvansvärd.Mot bakgrund av vad vi här redovisat vill vi föreslå attmedel avsätts i ett nytt 25-miljonersprogram för denärmaste åren efter ett ev. EU-inträde. Även vid ensituation där inte gått in i EU bör ett nytt programavlösa det som upphör 1 januari 1995.Arbetskraftskostnader vid skörd av trädgårdsprodukterMycket stora olikheter föreligger mellan länderna i EUoch vad gäller uttagande av social- ocharbetsgivaravgifter på tillfällig skördearbetskraft.I den svenska odlingen av frilandsgrönsaker, frukt ochbär utgör de skördebundna arbetskostnaderna mellan 30och av de totala produktionskostnaderna. Deklimatiska förhållandena i vårt land möjliggör inte enåretruntproduktion inom dessa kulturslag utan säsongernablir med självklarhet starkt koncentrerade. Företagen hardärför inga möjligheter, vare sig genom strukturellaåtgärder eller genom rationaliseringsåtgärder, att nedbringadenna arbetskostnad som en anpassning mot en lägreintäktsnivå vid ett EU-medlemskap.I uttas av nettolönen i socialaavgifter för tillfälligt anställd skördearbetskraft inomjordbruk och trädgård. I andra EU-länder tillämpas andrabegränsningsregler. För den svenska frilandsodlingen avträdgårdsprodukter skulle en nedsättning av avgifterna förkategori arbetskraft bli en kraftfull åtgärd till stöd förföretagens anpassning till EU-medlemskapet. Ett förslag idenna riktning skulle vara att höja den avgiftsfria gränsenför uttag av social- och arbetsgivaravgifter och t.ex. koppladetta till basbeloppet. Senast en sådan höjning skedde varden då bottenbeloppet höjdes från till1000 kr.Mot bakgrund av detta föreslår vi att frågan blir föremålför en skyndsam utredning.Rådgivning och tillämpad forskningInledningsvis i denna motion framhöll vi attlönsamhetsförhållandena inom trädgårdsodlingenförsämrats bl.a. som en följd av en begränsning av destatliga insatserna på trädgårdsområdet. Förändringen avden statliga rådgivningen och reduceringen av resursernaför den tillämpade forskningen och försöksverksamheten ärexempel på detta.I en öppen och internationell marknads- ochkonkurrenssituation bestäms konkurrensförmåganlångsiktigt även av statliga stödprogram inom de nämndaområdena. Det är därför viktigt att stödet i dessa avseendenupprätthålls på en jämförbar nivå med övriga EU-länder.Vi anser att omläggningen av rådgivningsverksamhet påträdgårdsområdet under länsstyrelserna efterhand visat attnågon samlad avstämning av samhällets resurs på dettaområde mot förhållandena i andra EU-länder ärmöjlig att göra. Länsstyrelsernas benägenhet att se dennaresurs enbart i ett regionalt perspektiv är olycklig. Viföreslår därför att man från regeringens sida på nytt berederrådgivningsfrågan utifrån det tidigare utredningsförslaget(Ds 1992:99) så att rådgivningen på trädgårdsområdet medvisst statsstöd överföres till ett huvudmannaskap iträdgårdsnäringens egen regi.En särskild utredning bör tillsättas för att särskilt se överdet statliga engagemanget för tillämpad forskning ochförsöksverksamhet på trädgårdsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lättnader i energibeskattningenför växthusnäringen i enlighet med arbetsgruppens förslag(Ds 1993:73),12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett nytt program förstöd till trädgårdsnäringen, bl.a. anpassningsåtgärder vidett eventuellt EU- medlemskap,3. att hos regeringen begär en utredning avarbetskraftskostnader för skörd av trädgårdsprodukter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående rådgivning inomträdgårdsområdet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning ochförsöksverksamhet.