mot · GH02Ub714 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningI denna motion anges inriktningen på Vänsterpartietshögskole- och forskningspolitik samt våraställningstaganden till regeringens budgetproposition,bilaga 9. Vi avvisar inriktningen på regeringens generellautbildnings- och forskningspolitik. I stället föreslår vi enkraftig utbyggnad av grundutbildningen -- primärt på små-och mellanstora högskolor -- med 10 000 platser redan i år.Vi anslår till 1 000 nyadoktorandtjänster och forskningen vid de små ochmellanstora högskolorna stärks med 70 miljoner kronorutöver regeringens förslag. föreslås utökad nationell och internationell satsning på forskningmed inriktning på tjänstesektorn, vårdsektorn och offentligförvaltning och av regeringens medel för europeiskforskningssamverkan föreslås gå tillforskningssamverkan utanför EU.Mål för högskole- och forskningspolitikenParallellerna mellan förändringarna av ochdet svenska högskoleväsendet är många. Regeringensfriskolepolitik, omsatt på högre nivå, innebär attstiftelsehögskolor ställs utanför lagar och regler samt attenskilda utbildningsanordnare omformas till aktiebolag.Allt för att som man säger skapa ''en konstruktiv spänninggentemot de statliga universiteten till gagn för kvaliteten''.Vänsterpartiet arbetar för en likvärdig högskola av högkvalitet över hela landet där den enskilde studentensinflytande och behov ställs i centrum. En gemensam centralreglering av högskolan ser vi som en garanti för att enskildastudenter får en likvärdig utbildning -- inte ett mål i sig. Viavvisar därför regeringens valfrihetsrevolution påhögskoleområdet. En ökad differentiering av högreutbildning gynnar de redan starka, de som är hemmastaddai ett marknadsstyrt konkurrenstänkande och de som har engod tillgång till information. Den sociala snedrekryteringenförvärras med regeringens politik.Många signaler pekar på att regeringen nu villdiversifiera den högre utbildningen ytterligare. Enmellannivå mellan gymnasium och högskola aviseras ochhögskolorna ges olika juridisk och ekonomisk status. Denensidiga teknik- och industriinriktade EU-anknutnaforskningen får ett starkt ekonomiskt stöd vilket på sikthotar att ge det svenska forskningssamhället en slagsida.Löntagarfondspengarna -- dvs. gemensamma medel -- läggspå oberoende stiftelser utan offentlig insyn ochdemokratiska tilldelningsprocesser. I stället för att stödja enexpansiv forskningspolitik under allmänhetens kontroll --vilket gör -- lägger man stora resurserutanför de demokratiska instansernas kontroll.Den sociala snedrekryteringen till högre utbildning är ettstort problem. välkomnar det ökadestuderandeutbyte som för med sig. Vårinternationella utbildningspolitik bygger på ett somstår utanför EU. Vi vill att studenter från hela världen påsikt ska kunna studera i och att de svenskakontakterna med andra länders utbildningar inte skabegränsas till . arbetar för eninternationellt högstående forskning och utbildning med ettvärldsomspännande perspektiv.Högskoleutbildning 10 000 nya platserSöktrycket på högskolan är hårt, inte minst p.g.a. detdåliga arbetsmarknadsläget för ungdomar. De störreuniversiteten har generellt sett inte stora möjligheter att taemot fler studenter just . Däremot anger flertalet småoch mellanstora högskolor att de kan och vill bygga ut singrundutbildning. De redovisar dessutom att intresset förfördjupningskurser och påpyggnadskurser ökat på senaretid. ekonomiska politik innebär en kraftigsatsning på utbildning på alla nivåer. På högskoleområdetföreslås därför en utbyggnad av antalet högskoleplatser. Enbudget på föreslås för detta ändamål ikombination med studiestöd för ca 10 000 personer till enberäknad kostnad av 160 miljoner kronor.Regeringen bör få i uppdrag att fördela dessa platseröver landet, och särskilt prioritera små och mellanstorahögskolor vid den extra resurstilldelningen.En utbildning på mellannivåVänsterpartiet avvisar de resonemang som regeringengör i propositionens inledning angående en särskildmellannivå mellan högskole- och gymnasieutbildning. av den sociala snedrekryteringen -- ''Ursprungoch kompetens'' SOU 1993:85 -- visat så bidrar varjeytterligare differentiering av utbildningen till den socialasnedrekryteringen. En mellannivå mellan högskola ochgymnasium skulle effektivt hämma gymnasiernasambitioner vad gäller att förbereda eleverna och ge dembehörighet till högskoleutbildning.För övrigt finns redan något som skulle kunna liknas viden mellannivå -- den kommunala vuxenutbildningenspåbyggnadslinjer. Ytterligare en utbildningsgren skulleförsämra och komplicera detta system som bygger på enaktiv samverkan mellan ungdoms- och vuxengymnasier. Istället för att inrätta en helt ny ''collegemodell'' börpåbyggnadsutbildningarna kunna utvecklas och förstärkastill att bli de praktiskt/teoretiska utbildningar av högkvalitet som regeringen eftersträvar. Resursfrågan är detsom återstår.Utbildningscheck och traineeutbildningVänsterpartiet säger nej till regeringens planeradeförslag om en utbildningscheck för arbetslösa. Behovet avvidareutbildning och praktik för arbetslösa ungdomar börkunna lösas inom den befintliga arbetsmarknadspolitiskaramen och bör inte belasta Utbildningsdepartementetsbudget. Vägen till flexibilitet och konkurrens mellan olikautbildningsanordnare går inte via utbildningscheck ochtraineesystem.SommaruniversitetVänsterpartiet välkomnar en ökad användning avsvenska universitet . Under detrådande arbetsmarknadsläget är det bra att studenter, somofta bara har arbetslöshet att se fram emot undersommaren, får en möjlighet att studera året om.I anslutning till denna form av sommarstudier föreslårVänsterpartiet i annan motion (om grund- ochgymnasieskolan) att anslås till ett s.k.sommargymnasium. Det är av stor vikt att dessa två tankarutvecklas parallellt.Det finns många grupper i samhället som skulle kunnanå högskolan genom en introduktion under sommaren.Vänsterpartiet anser att ett sommaruniversitet ska ges entydlig profil som medverkar till att bryta den socialasnedrekryteringen och medverka till att fler ungdomarsöker sig till högre studier. Introduktionsprogram förgymnasieelever, fadderverksamhet och godstudievägledning bör därför integreras isommaruniversitetet. En vetenskaplig grundkurs, somerbjuds i kombination med fördelaktiga studiemedel, börockså erbjudas under sommarmånaderna.Ett sommaröppet universitet måste också ses ur ettlångsiktigt perspektiv. Studenterna måste ha en god chansatt välja om de vill studera eller inte.Vänsterpartiet är t.ex. inte berett att på detta sätt bakvägenmedverka till en omläggning av terminsuppdelningen medfler terminer och krav på intensivare studier.Ett förslag om en mer långsiktigsommaruniversitetsmodell bör därför utarbetas mer i detaljoch remissbehandlas. I utformningen av förslaget skaeffekterna för den sociala snedrekryteringen, studenternasskuldsättning, samt möjligheten till flexiblare regler förstudieuppehåll under andra delar av året beaktas. Förslagetmåste också innehålla en del om studiemedlens utformning.Utredning av högskolereformenRegeringen gav direktiv till en särskildutredning av högskolereform. Vår kritik avhögskolereformen har meddelats i tidigare motioner varförvi här kortfattat redogör för de kompletteringar tilldirektiven som vi anser behövs.Möjligheten till insyn i stiftelseägda och privatahögskolor är utomordentligt liten. Likaså försämrasmöjligheten till oberoende tillsyn i högskolor med statensom huvudman av högskolereformen, framför allt p.g.a.den diversifiering av regelsystemen och descentralisering avbeslutsfattandet som reformen inneburit. Kanslerämbetetsutformning främjar inte heller en sådan opartisk tillsyn.Högre utbildning och forskning är en angelägenhet föralla medborgare. Därför är det viktigt med största möjligainsyn i den verksamhet som bedrivs på universitet ochhögskolor.Rättssäkerheten för studenterna diskuteras bl.a. av SFS.Det är viktigt för studenternas rättssäkerhet att tillräckligaresurser och kompetens finns hosöverklagandemyndigheten. anser detangeläget att utreda huruvida JO, som är studenternas sistainstans för överklaganden, är rätt instans för att säkerställaen god rättssäkerhet för studenterna.Studentinflytandet påverkas kraftigt av ett avvecklatkårobligatorium i kombination med högskolereformen.Denna fråga måste givetvis ingå i utredningen.Vänsterpartiet föreslår att ger regeringen iuppdrag att särskilt utreda möjligheten till insyn ochoberoende tillsyn av högskolor och universitet, studentensrättssäkerhet, högskolereformens effekter påstudentinflytandet och den studerandesöverklagandemöjligheter av studiestödsärenden m.fl.Chalmers tekniska högskola och avvisar såsom tidigare den pågåendeomvandlingen av statliga högskolor till privaträttsligastiftelser/bolag. Detta gäller givetvis också omvandlingen avChalmers Tekniska Högskola och respektive stiftelse.Särskilt allvarligt ser på det faktum attdessa två högskolor inte avses omfattas av högskolelag ochförordning. Det är djupt inkonsekvent av regeringen attutforma en högskolelag och förordning som en uttaladminimireglering och verka för att dennaminiminivå inte ska behöva följas. Effekten blir att allasvenska studenter inte längre behandlas likvärdigt.Vänsterpartiet anser inte att kvaliteten vid svenskahögskolor gynnas av en ojämlik rättsstatus. Snarare bidrardetta faktum till förvirring och bristande rättssäkerhet förstudenterna. Ett ytterligare exempel på regeringenssärbehandlingspolitik är anslagsfördelningen i åretsproposition. Extra anslås tillregeringens disposition, för forskning och forskarutbildningvid . Vi frågar oss om detta är denbonus som följsamma högskolor kan förvänta sig för gottsamarbete. Principen om konkurrensneutralitet, somannars vägleder regeringens ekonomiska politik, åsidosättshur som helst.Mot bakgrund av ovanstående avvisar Vänsterpartietregeringens förslag till omvandling av och till aktiebolagrespektive stiftelse. avslår dessutomregeringens förslag om till Högskolan iJönköping.ExamensrättDet är allvarligt att riktlinjerna för prövning avexamensrätt för fristående högskolor inte innefattarstudenternas möjlighet till inflytande och representation.Vänsterpartiet anser att riktlinjerna bör ändras så attstudentinflytandet självklart ska ingå som ett krav för atterhålla examensrätt.Vänsterpartiet anser att samtliga statsfinansieradeoch/eller statsunderstödda högskolor ska omfattas avrådande högskolepolitisk lagstiftning.Vänsterpartiet ser därför allvarligt på att regeringen gettexamensrätt till tre fria teologiska högskolor som -- genomatt de är s.k. fristående högskolor -- inte omfattas avhögskoleförordning och högskolelag.Ny teknisk högskolaVänsterpartiet vill att en ny teknisk högskola ska byggas.Regeringen bör utreda frågan om ny teknisk högskola.Internationalisering och studerandeinflytandeVänsterpartiet arbetar för att utbytet mellan studerandei olika länder ska bli bättre. Vi tycker dessutom attstuderandeinflytandet i internationella utbildningsorgan ärviktigt.Det är viktigt att studenterna finns representerade iEG:s utvecklings- och utvärderingsgrupper förutbytesprogram. En verksamhet som vi är med ochfinansierar ska ge utrymme för ett betydandestudentinflytande, också internationellt.I EU:s och EFTA:s planerade arbetsgrupp förutbildningsoch undgdomsfrågor bör studenterna finnasrepresenterade. ESIB -- det europeiska samarbetsorganetför nationella studentunioner -- skulle kunna fungera sombas för en sådan studentrepresentation. Svenska SFS harlänge arbetat inom ESIB och stått som arrangör förinternationella konferenser. Svenska studenters möjlighetatt nå ett inflytande på EU:s utbytesprogram genom ESIBär därför god.Vänsterpartiet anser att det åligger regeringen att drivafrågan om studentinflytande i medlemsförhandlingarnamed EU. I relation till ett avvecklat kårobligatorium måstedessutom frågan om svenska studenters inflytande på deinternationella utbildningsfrågorna behandlas och arbetetför ett sådant inflytande intensifieras.KårobligatorietVänsterpartiet återkommer till frågan omkårobligatoriets avskaffande i samband med regeringenskommande proposition om konsekvenser av avvecklingenav kårobligatoriet.StuderandeinflytandeVänsterpartiet återkommer till frågan omstuderandeinflytande i samband med regeringenskommande proposition.StudenthälsovårdVänsterpartiet återkommer till frågan omstuderandehälsovården i samband med regeringenskommande proposition.StudentrabatterVänsterpartiet anser att frågan om ett samnordisktreserabattsystem bör utredas och att reserabatterna börinnefatta också den regionala busstrafiken, särskilt iNorrlandslänen. återkommer till dennafråga i samband med regeringens kommande proposition.StudentverketRedan när regeringen beslöt att lägganer UHÄ ansåg att ett gemensamtStudentverk skulle vara ekonomiskt och demokratiskt mesteffektivt.En hopslagning av bl.a. Verket för högskoleservice(VHS) och skulle leda till en tydligareansvarsfördelning och större demokratisk insyn, samt -- inteminst -- bättre information till studenterna.Som det nu ser ut behöver inte spridasina utredningsresultat offentligt, trots att dessa avregeringen tillmäts en utomordentligt stor vikt som grundför utbildningspolitiska beslut.Kraven på VHS å andra sidan att finansiera sinverksamhet med avgifter styr verksamheten ochserviceviljan mot resursstarka beställare. Resursstarkahögskolor och universitet prioriteras framför studenter.Efter något års verksamhet ser vi hur servicen och framförallt informationen till studenterna kommit i andra hand.Vänsterpartiet anser att en hopslagning av Verket förhögskoleservice och till börutredas och att demokratifrågorna i det sammanhanget skages en framskjuten plats.JämställdhetVänsterpartiet ser positivt på det jämställdhetsarbetesom bedrivits inom den s.k. Jäst-gruppen. Ändå finns detnågra frågor som borde lyftas fram mer. Frågan omlagstiftning mot sexuella trakasserier är en sådan.Vänsterpartiet anser att dagens jämställdhetslag skautvidgas till att gälla också den högre utbildningen och attlagstiftningen mot sexuella trakasserier ska skärpas.Riksdagen bör också ange klarare direktiv för det lokalajämställdhetsarbetet eftersom många högskolor släparefter och inte uppfyller ens jämställdhetslagens minimikrav.De högskolor som kan presentera en förbättring avkönsfördelningen genom ett medvetet arbete för ökadjämställdhet bör kunna premieras för detta. Godjämställdhet bör premieras vid resurstilldelningen.Vänsterpartiet anser att regeringen bör väga injämställdhetsaspekten i utformningen avresurstilldelningen till högskolan.Rådet för grundläggande högskoleutbildning har eftermånga påtryckningar nu fått i uppgift att arbeta med denojämlika könsfördelningen i grundutbildningen. Det skasatsas mer på kvinnodominerade utbildningar.Vänsterpartiet anser att ett lika stort problem ärkvinnodominansen på de utbildningar som leder till arbeteninom vård och omsorg. Dessa utbildningar ger högastudieskulder och jämförelsevis låga löner varfördrivkraften för män att söka sig dit får anses låg.Vänsterpartiet anser att bör få iuppdrag att se över dessa utbildningar (förskollärare,sjuksköterska, bibliotekarie, lärare m.fl.) och genomföraen omprioritering av utvecklingsarbetet så att lika storenergi läggs på en förbättring av könsfördelningen ikvinnodominerade som i mansdominerade utbildningar.För detta ändamål föreslår tillförs ytterligare 10 miljonerkronor.StudentbostäderEn långsiktigt ökad dimensionering av antaletutbildningsplatser ställer stora krav på en utbyggnad avstudentbostadsbeståndet, vilket man kan konstatera utifrånBoverkets rapporter. Dagens jämförelsevis lågabyggkostnader gör dessutom läget för en utbyggnadgynnsamt ur samhällsekonomiskt perspektiv. Inför ettavvecklat kårobligatorium krävs det att kommunerna tar ettstörre ansvar för studentbostäderna. Som det ser ut ärdet högskoleorter som har en snabb utbyggnadstakt ochmånga inflyttade studenter som har det störstautbyggnadsbehovet. En särskild satsning krävs i framför alltLund, och Umeå.Vänsterpartiet föreslår i annan motion (ombostadspolitiken) att anslår tillROT. Vi uppskattar att medelsbehovet för ut- ochombyggnad av studentbostäder vid landets högskoleorteruppgår till omkring 300 miljoner. Möjligheten att genomom- och tillbyggnad inrymma studentbostäder i redanbefintliga lokaler bör särskilt beaktas.ForskningLöntagarfondspengarna till forskningVänsterpartiet anser att de löntagarfondsmedel somtilldelats särskilda forskningsstiftelser i första hand skatillkomma pensionsfonderna, i andra hand ska de lyftas in iden normala forskningspolitiska beredningsprocessen. Itredje hand, när och om ytterligare stiftelser bildas, skallallmänföreträdare ingå.Stiftelseformen innebär att staten helt avhänder sig såvälansvar som inflytande över en stor och viktig del avforskningen. Det är särskilt stötande med tanke på att demedel man för ut kommer från löntagarfonderna.Naturvetenskapliga laboratorier av nationellt intresseI regeringens proposition tillskjuts inte nationellaforskningsmedel för tre mindre naturvetenskapligalaboratorier -- Laboratoriet för Keramisk Forskning vidLunds universitet, Laboratoriet för Vedanatomi ochDendrokronologi samt Miljöarkeologiska Laboratoriet.Dessa laboratorier har en stor betydelse för denhumanistiska forskningen och bidrar i hög grad till dentvärvetenskapliga prägel som finns på t.ex. arkeologin idag.Användarnas begränsade resurser gör det omöjligt för dematt helt finansiera verksamheten. För att verksamhetendessutom skall kunna drivas utifrån nationella behov så ärdet viktigt att de enskilda universiteten inte blir ensamtansvariga.Vänsterpartiet anser att FRN bör få det nationellaansvaret för dessa tre laboratorier. För /95anvisar vi utöver regeringens förslag vilkettillsammans med viss överföring av fakultetsmedel förlaboratoriet för Vedanatomi och Dendrokronologi samtMiljöarkeologiska laboratoriet (840 000) motsvarar tidigareföreslagna medel (1 701 000).Dessa forskningscentra har en resursmässigt svårsituation, delvis beroende på sin tvärvetenskapligakaraktär. anser inte att knappa statligaresurser kan motivera en nedläggning av så viktigverksamhet. Det måste ankomma på departementet attgarantera förekomsten av en tvärvetenskaplig forskningsom drivs med knappa resurser.Vänsterpartiet föreslår därför att anslåstill Kvartärgeologiska avdelningen vid Lunds universitetutöver regeringens anslag.Nationella och internationella forskningsresurserDet är uppenbart att regeringen avser att finansiera del av de ökade utgifterna i och med EES-samarbetetmed forskningsrådsmedel. Eftersom EU-programmen haren klart teknisk och industrirelaterad profil, innebär dettaen indirekt förskjutning av de svenska forskningsresursernatill dessa områden. Baksidan hotar att bli en försämring avdet finansiella läget för samhällsvetenskaplig ochhumanistisk forskning.Vänsterpartiet anser att balansen mellan humanistiskoch samhällsvetenskaplig forskning å ena sidan ochnaturvetenskaplig/teknisk forskning å andra sidan måste blibättre. Det bör åläggas att seöver eventuella förskjutningar i denna balans som kanuppkomma i samband med internationaliseringen.Vänsterpartiet är kritiskt till regeringensEuropacentrering av internationella forsknings- ochutbildningskontakter. Samarbetet med andra kontinenterän den europeiska och nordamerikanska måste öka. Därförföreslår vi att 30 miljoner under anslaget Europeiskforskningssamverkan reserveras för forskningssamverkanmed länder utanför EU.Utbildningens och forskningens värde urbiståndsperspektiv får inte glömmas bort. bör ihögre grad exportera kunskap som ett led i arbetetför en mer rättvis, långsiktigt hållbar, fredlig och solidariskvärld. För det s.k. förvaltningsbiståndet är forskningensutbyte med offentlig sektor av stor vikt.För att rikta forskningsutbytet även mot Östeuropaanser att programmet Tempus ävenbör kunna inkludera studentutbyte. Regeringen bör arbetaför en sådan vidgning av Tempus.Forskningsstödjande åtgärder vid mindre ochmedelstora högskolorRegeringen anslår för långsiktigtsamarbete med näringslivet. anser att en delav dessa medel bör kunna riktas också till offentligainstitutioner, t.ex. kommuner och landsting, eftersom enbetydande forskningspotential finns i ett ökat samarbetemed den offentliga sektorn. Vi ställer oss också tveksammatill regeringens uttalade krav om prioritering avnäraliggande näringsliv -- prioriteringar av detta slag börankomma på högskolan själv och regeringens mål bör varasysselsättningsbefrämjande forskningssamverkan i sig.För att särskilt stödja de små och mellanstorahögskolorna i strävan att bygga upp egna forskningsresurserföreslår ett ökat anslag med 70 miljoner tildetta ändamål.DoktorandtjänsterI den forskningspolitiska propositionen för dennatreårsperiod anslogs för att framtill fördubbla antalet doktorandtjänster. Enligtberäkningar skulle inte den summan räcka till att ensomvandla existerande utbildningsbidrag, än mindre ökaantalet doktorander.Vänsterpartiet anser att takten i omvandlingen avutbildningsbidrag måste öka; den kraftiga utbyggnad avhögskolans grundutbildning som vi föreslår förutsätterdessutom fler disputerade lärare.Vänsterpartiet anslår för detta ändamål 150 miljonerkronor utöver regeringens förslag, medel som beräknasräcka till omkring 1 000 tjänster. Regeringen får i uppgift attfördela dessa medel över högskolorna.Nätverk och tjänsteforskning för fler jobbI samlade förslag inom utbildnings-,närings- och regionalpolitik betonas utvecklingen avtjänstesektorn starkt. Det är inom detta kompetensområdesom nya jobb och framtida exportmöjligheter finns.Därför ser vi med oro på den snedfördelning som vi i dagiakttar inom forskningspolitiken. Forskarkontakter med detprivata näringslivet ses som produktiva, medan ytterst liteintresse visas offentligt producerade tjänster.I en alltmer internationaliserad värld kan Sverigeserfarenheter som välfärdsnation spridas till andra länder.Detta förutsätter dock goda kunskaper om mekanismernabakom t.ex. åldringsvården, vuxenutbildning eller densvenska barnomsorgen.Vänsterpartiet vill se särskilda forskningspolitiskainsatser med tvärvetenskaplig profil riktade mot denoffentliga sektorn samt ett generellt ökat samarbete mellanhögskola och samhälle.100 miljoner föreslås till en utökad nationell ochinternationell satsning på forskning med inriktning påtjänstesektorn, vårdsektorn och offentlig förvaltning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål för högskole- ochutbildningspolitiken,2. att till särskilt anslag för /95för högskoleutbildning anvisar utövervad regeringen föreslagit enligt vad i motionen anförts,3. att till Studiemedel m.m. för budgetåret1994/95 anvisar utöver vad regeringenföreslagit,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mellannivå mellan dentreåriga gymnasieskolan och den renauniversitetsutbildningen,5. att avslår regeringens förslag omutbildningscheck enligt vad i motionen anförts,6. att avslår regeringens förslag omtraineeutbildning enligt vad i motionen anförts,7. att hos regeringen begär en utredning omfrågan om sommaruniversitet i enlighet med vad i motionenanförts,8. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillUtredningen av högskolereformen i enlighet med vad imotionen anförts,9. att avvisar regeringens förslag omomvandling av till aktiebolagenligt vad i motionen anförts,10. att avvisar regeringens förslag omomvandling av till stiftelse enligt vadi motionen anförts,11. att till Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor för /95anvisar mindre än vad regeringenföreslagit enligt vad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensrätt,13. att beslutar om sådan ändring ihögskolelagen att även fristående högskolor omfattas avhögskolelagen enligt vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examensrätt för tre teologiskahögskolor,15.