mot · GH02T34 · 1994-02-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:86 Finansiering av vissa väginvesteringar i m.m. I propositionen läggs bl.a. fram förslag till statligalånegarantier för delar av de projekt som ingår i den s.k.Dennisöverenskommelsen.Det är glädjande att förslaget , trots vissa förseningar,lagts på bord. Även om propositionen i sinahuvuddrag är bra, finns det anledning att ytterligare belysaoch kommentera vissa delar av förslaget.DennisöverenskommelsenRegeringen beslutade att tillsättatrafikförhandlare för de tre storstadsregionerna.Förhandlaren för , dåvaranderiksbankschefen , medverkade till att enpreliminär överenskommelse om trafiken träffades mellanmoderaterna, liberalerna ochsocialdemokraterna . Denna har senarekonkretiserats genom en slutgiltig överenskommelse mellanpartierna i september 1992.Genom överenskommelsen kommer 36 miljarder (penningvärde 1992-01) att satsas påinvesteringar i trafiksystemet. Vägutbyggnaderna skall heltfinansieras genom avgifter på biltrafiken. Kostnaderna förkollektivtrafiken finansieras i vissa delar gemensamt avlandstinget och staten. För utbyggnaden avkollektivtrafiken går staten in med ett extrainvesteringsbidrag om . Medel (1,6miljarder kronor) tas ur flerårsplanen för vägar, somdärigenom överförs till kollektivtrafiken.Överenskommelser mellan parterna och regeringenFör att en överenskommelse skulle komma till ståndkrävdes dels en kompromissvilja från parterna, delsklargöranden från statsmakternas sida.Från parternas sida var man överens om att deföreslagna investeringarna skulle ses som en helhet.Samtidigt var det viktigt att spelreglerna gentemotstatsmakterna var klara. De preliminäraöverenskommelserna redovisades för våren 1991i propositionen Näringspolitik för tillväxt (prop.1990/91:87). uttalade sig positivt omöverenskommelsen (1990/91:TU24). ansåg attett fullföljande av uppgörelsen skulle leda till att enangelägen utveckling av regionen främjades.Regeringen redovisade innehållet i den slutgiltigaöverenskommelsen för i budgetpropositionen år1993. Av redovisningen framgick att överenskommelsenomfattar program och planer för investeringar ikollektivtrafiken, trafikleder och övriga väganknutnainvesteringar.Utbyggnaden av trafiklederna, en komplett ringled runtinnerstaden och en yttre tvärled, samt miljöförbättrandeåtgärder i inner- och ytterstad, ett stomnät förbusstrafiken i innerstaden och infartsparkeringar är enligtöverenskommelsen avsedda att helt finansieras genomtullar på biltrafiken.Överenskommelsen krävde kompromissviljaSlutresultatet av förhandlingarna var ett resultat av attde olika parterna fick ge och ta. Från moderat sidagodkände man att bilavgifter skulle få tas ut så längehelheten var oförändrad. I denna helhet ingick inte minstvägsatsningarna i form av bl.a. den kompletta ringen runtStockholms innerstad.Från sida har det också uttalats ett stöd förhelhetsperspektivet. Från regeringens sida har mandärutöver bl.a. uttalat stöd för kravet att dessa satsningarpå vägar, finansierade av vägtrafikanterna själva, inte skainnebära att de ordinarie väganslagen till regionen minskas.Huvudstadslänets andel av anslag orimligt lågHuvudstadslänets andel av rikets befolkning är ca 19procent. Regionens andel av den totala trafiken, liksomstatens intäkter från trafiken, är av samma storleksordning.Under en följd av år har tilldelningen av statliga väganslaginneburit att länet erhållit av de totalaanslagen. Redan denna nivå är jämförelsvis låg. Dessvärrehar denna andel minskat ytterligare.Vägverkets nationella väghållningsplan innehållersammanlagt 32 Mdr kronor. Av dessa tillfaller 2,6 MdrStockholms län, vilket motsvarar . Övrigariksvägar har en total ram på 8 Mdr, varav endast 0,7 Mdrtillfaller huvudstadsregionen. Det motsvarar bara 8,8procent.Dessvärre tvingas man konstatera att regionens andel avväganslagen har minskat ytterligare, trots uttalanden ommotsatsen.I de aktuella planer som ej kan genomföras p.g.a. denlåga nivån finns många vägprojekt som skulle gynna inteminst trafiksäkerheten och miljön. På grund av attväganslagen inriktats mer på ''stråk'' har man tydligen dragitned på de samhällsekonomiska målsättningar som tidigarestyrt medelstilldelningen. I finns demest samhällsekonomiskt lönsamma projekten pålänsvägarna, som finansieras via LTA-anslagen.Länsvägarna är väsentligt mer olycksdrabbade än övrigavägar inom länet. Skadekvoterna (antal dödade ochskadade per miljoner axelparkilometer) för respektivevägtyp är, för länsvägar 0,32, för övriga riksvägar 0,29 samtför Europavägar 0,19. Med tanke på att trafiksäkerhet skaväga särskilt tungt vid fördelningen av resurser till olikaåtgärder i vägsystemet bör länsvägarna tilldelas en störreandel av resurserna.Att LTA-anslagen skulle användas med bl.a. tyngdpunktpå denna typ av miljö- och trafiksäkerhetsmässigavägsatsningar skrev också trafikutskottet i betänkandet medanledning av investeringar i trafikens infrastruktur.Miljöeffekter av överenskommelsenDennispaketet ger positiva effekter såväl vad gälleravgaser som buller. Stillastående eller trögflytande köer germycket stora utsläpp per tidsenhet/fordonskilometer. En bilsom står i tomgång vid ett rödljus eller en kö släpper ut likamycket skadliga kolväten som 50 bilar som åker förbi i 50km/tim. För kväveoxid gäller att 13 bilar gersamma utsläpp som den som står i tomgång. Dennamiljöförsämring är påtaglig för omgivning. Med bättrevägar ges en jämnare hastighet i trafiken. Därigenomminskas avgasutsläppen betydligt.Satsningarna gör att trafikarbetet beräknas minska iStockholms innerstad med jämförtmed referensalternativet. Med innerstaden avses samtligavägar och gator inom tullarna.Samhällsekonomiska effekterDe samhällsekonomiska analyserna avDennisöverenskommelsen visar att värdet av kortarerestider blir 9--. Nuvärdet av desammantagna regionalekonomiska effekterna uppgår till25--30 miljarder kronor.Den samhällsekonomiska nyttan är en och en halvgånger högre än investeringskostnaderna. Dessutommedför investeringarna utjämnade lägesförutsättningarinom regionen.ArbetstillfällenGenomförandet av projekten iDennisöverenskommelsen genererar, utöver de andrafördelarna, även många nya arbeten. Man har beräknateffekten till 23 000 årsarbeten om samtliga projekt iDennispaketet genomförs inklusive den kompletta Ringenrunt . Det är lika många som antalet arbetslösaungdomar i hela regionen, eller ca en tredjedel av allaarbetslösa.Många som är arbetslösa kan få riktiga, produktivaarbeten. Att byggkostnaderna blir högre ju längre manväntar är också en realitet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av de ordinarieväganslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effekterna på sysselsättningen,miljön och trafiksäkerheten vid ett genomförande avDennispaketets samtliga delförslag i ett sammanhang.