mot · GH02Kr201 · 1994-01-25 00:00:00 — för --Kulturen i -- står inför stora ekonomiskaproblem. Parallellt med utvecklingen mot att bli ettregionalt ansvarsmuseum, inrätta en byggnadshytta samtsamarbeta med omkunskapsspridning görs nu en alternativ plan innebärandestängning av de publika delarna. I driftsbudgeten för 1994saknas flera miljoner, detta trots att utvecklingen intebudgeterats. Skulle man räkna in också denna skulleunderskottet bli dubbelt så stort. Dessa svårigheter haruppkommit trots att Kulturen troligen är det museum somdrar in mest inkomster i landet. har staten, landsting och kommuner bidragitmed ca . harföreningen bidragit med ca (främstgenom medlemsavgifter och donationer till föreningen).Beskrivning av Kulturens verksamhetKulturen förvaltar 38 byggnader på en yta av 26 850m2 på olika ställen som inte är inom gångavstånd(längst bort belägna Östarp, , ligger 3 milfrån ).Sammanlagt finns 17 permanenta utställningar ivarierande omfattning att underhålla.Kulturens samlingar överstiger en miljon föremål ochtorde inom vissa områden vara av unik och därmedoersättlig karaktär. Samlingarna räknas som de näst störstai landet och anses hålla en hög kvalitet. Som följd häravtjänar Kulturen som en viktig ''utlånare'' till andra museereller särskilda andra utställningar.På grund av museets speciella karaktär av att också varaett friluftsmuseum, betjänas många besökarsyften. Avmuseets totalt ca 150 000 besökare utgör omkring 40 000barn.Då museet har sin grund i en ideell förening har genomåren en viktig del av museets verksamhet finansieratsgenom privat tillförda medel.Bidraget från staten, landsting och kommuner har underden senaste tioårsperioden sammantaget inte motsvaratinflationen. Den sammantagna effekten av detta har blivitatt museet successivt förlorat i kraft, och det har i en delviktiga avseenden halkat efter den allmänna utvecklingen.Trots en genomförd rationalisering ochdärmed effektivisering, kan nu konstateras att det intelängre är möjligt att spara på vanligt vis.Fastighetskostnaderna (i vid mening, d.v.s. inklusiveförsäkringar, vakttjänst o.d.) svarar för av museetshela kostnadsbudget. En stor del av denna kostnadsmassaavser skötsel av byggnader som i sig är museiföremål.Byggnaderna uppvisar många olika byggnadstekniker såvälsom materialslag under en tidrymd av . Eftersom deti balansräkningen för Kulturen inte finns upptaget någravärden på merparten av byggnaderna, avsätts heller ingetbelopp för avskrivningar (dessa är ju per definition avseddaatt möjliggöra att ''återköpa eller återställa'' byggnaderna).Rätteligen skulle fastighetskostnaderna således vara ännuhögre om denna aspekt beaktas. Flera av de viktigabyggnaderna är i dåligt skick.Ytterligare obalans har uppstått genom attKulturhistoriska enheten successivt har fått dra ner sinapersonalresurser ochdärför får anslå av sin totala tid tillkonservering och vård av den stora mängd föremålKulturen har att ansvara för. Detta ger alltför liten tid tillaktiv, utåtriktad verksamhet. Som följd av denna obalanshar också den sneda åldersfördelningen inom museetkommit att bli ett problem.Är det omöjligt att långsiktigt lösa denna obalans måsteandra frågor ställas i förgrunden, såsom vilken omfattningskall museet ha, vilka samlingar skall ges upp, vilka husskall förfalla, är det över huvud taget möjligt att driva ettmuseum som tvingas bära en så stor andelfastighetskostnader?Det är museiledningens fasta övertygelse att inte baramuseer i allmänhet kommer att ha en allt viktigare roll iframtiden som uttolkare av historien som ett medel attförstå framtiden, utan att också Kulturen med sin unikaprofil och sitt läge i hjärtat av har en viktig roll attspela för regionen. För att klara detta krävs emellertid ettnytänkande -- detta är Kulturen i färd med att genomföra.Ekonomiska problemDet finns naturligen två poster på driftsbudgetenskostnadssida som är avgörande för Kulturens ekonomi.Den ena är personalkostnaderna. Här har redan sketthårdhänta rationaliseringar och effektiviseringar. Under1993 har avtal slutits om löneökningar . Omytterligare besparingar görs vad det gäller personalenbetyder detta direkta försämringar i form av mindreöppettider eller direkt vanskötsel av värdefulla föremål.Huvudanledningen till bristen i driftsbudgeten äremellertid löpande kostnader för de 38 byggnaderna. Trotsindragning av underhåll och inredning uppgåromkostnaderna till . I dennasiffra ingår dock driften av modernaste magasin,skänkt av länsmuseireformen 1974 hade kulturen, liksomSkansen, särskilt statsbidrag för byggnaderna. harkvar sitt stöd till byggnaderna. Ser man till statsbidraget , har byggnadskostnaderna för Kulturen i Lundurholkats kraftigt under den senaste 20-årsperioden.Summan uppgår till högst i år.Sammanfattningsvis kan man säga att medan Kulturensbyggnader kostar har ett normaltlänsmuseum högst några miljoner i hyra. Däri ligger störredelen av den uppkomna obalansen.Då det gäller de regionala och kommunala bidragen såär dessa låga. lämnar det kanskelägsta bidraget i landet. Man har i valt en egen modellmed kulturmiljövården separerad till . Kommunbidraget är också i underkant.För tionde turistattraktion, belägen mitt i ,betalar kommunen betydligt mindre än grannkommunernagör till sina museer. Som jämförelse kan nämnas attkommunerna , , ochTrelleborg ger mer än dubbelt så mycket till sina museersom vad Kulturen får.Avtalet om en årlig miljon från Tetrapak har upphört,och medlemsintäkterna har nått bottenrekord genom fleraårs naturlig avgång (från 25 000 till 19 000).Intendentens vision om Kulturens framtidDet nödvändiga förhållandet till traditionenDet finns teser om hundraårscykler i utvecklingen. På1880-talet hade vi oro i samhället, landsbygdens folkvandrade till industrierna i städerna. Självklart drev den utvecklingen fram många av våramuseer. I av rotlöshet klarar man sig bra om man harett förhållande till traditionen.Vi har ett mänskligt arv att förvalta. För att kunna göradet måste man veta vad man bär med sig. Vem man är. Sånär vi planerar för den framtida inriktningen för Kulturengår vi först och främst tillbaka till starten . Det är här vifinner tankar som apppellerar till 1900-talsmänniskan. 90-talsmänniskan som åter står inför ett systemskifte -- nu frånindustrialismen till informationssamhället. 90-talsmänniskan som åter står inför arbetsbrist och ökadgeografisk rörlighet.Det nya föds ur det gamlaKulturens grundare, , myntade valspråket''Forntid-Framtid''. Han flyttade byggnader och föremål tillmuseiområdet mitt i . I skarp konkurrens medHazelius växte ett friluftsmuseum fram.Innehållsmässigt var de fyra stånden utgångspunkt -- adel,präster, borgare och bönder.Insamling av föremål var emellertid inte ett huvudsyfte.Förvärven gjordes ofta som rena räddningsaktioner. Maninsåg även då att vi måste ha tillgång till kulturarvet för attkunna gå in . Mycket medvetet startades därförKonstslöjdanstalten. Utifrån de gamla tingen skapades nya.Museet skulle också fungera som bildningsanstalt.Huvudsakligt insamlingsområde skulle vara ,men för att få jämförelsematerial samlades också t.ex.krukor från och kinesiskt porslin. För att man skullekunna belysa kulturella skillnader och likheter gjordes iinsamlingen inga begränsningar eller rum.Särskilt prioriterades dock de danska kontakterna.Karlin skänkte t.o.m. 200 föremål till Dansk Folkemuseum''da deres Museum savner Midler til at degammeldanske mod Hazelius' febrilskeIndkjob''.Förbindelsen med kontinenten kändes också självklar.Såväl genom Lunds geografiska läge som mängden av nyakonstindustrimuseer i framför allt . Föremålenställdes ut i s.k. paviljonsystem -- i benämnt''''. Det skulle synas utvändigt vad husen innehöll.Likaså innehöll konceptet anvisningar om växtligheten.Husen skulle få sin riktiga inramning. De blommor som''spelat en roll i saga och sägen'', liksom häckar och träd vidHerrehuset och granar och ängsmark vid husen från landet,skulle bidra till att göra det förflutna levande. Årets gångföljdes av folkfester. Stjärntågen från skånska landsbygdenupplivades, liksom att ''slå katten ur tunnan'' och ''bära maji By''.I 1991, ''och '',redogör utförligt för museikonceptet.Själv vill jag därför nöja mig med att konstatera att om mani dag utvecklar ursprungstankarna, når man långt in kulturpolitik; museet som bas för ekologiska ochglobala frågor. Museet som bildningsanstalt och källa tillnyskapande. Museet som byggnadshytta.Nu gäller det att formulera färdriktningen . Vad skall museernas kunskapsskatter användas till?Skall museet vara en undanflykt -- en nostalgins legitimahemvist -- eller utgöra spjutspets i samhällsdebatten?Jag tror att just inom Kulturen finns skatter att användai arbetet mot ett möjligt mänskligt samhälle.Regional samordningTill en omstrukturering av museiväsendet behövssjälvklart resurser. Men i budgetunderskottets fårockså vi söka nya vägar. En av nycklarna hetersamordning -- samarbete. Att knyta regionala ochtvärkulturella kontakter kan dessutom leda till utveckling.Karlins Kulturen var sydsvenskt -- gränserna luddiga.Denna södra landsända är känd för sin mångfald avstora, väl utbyggda kommunala museer. För den yttrekulturmiljövården svarar Hembygdsförbund.År 1993 -- det svenska historieåret -- fann vi delvis nyasamarbetsformer. Samtliga museer lyfte fram utsnitt ur denskånska historien. Den gemensamma satsningen ''Skånemellan och '' producerades i turnéversionpå Kulturen. var också de regionalpolitiskautredningarnas år. kallade till ''hearing''och till temadag. ''Skånsk identitet --verklighet eller utopi?'' Undertecknad fick lämna sin syntillsammans med , professor i historia,, professor i litteraturvetenskap, samt OrvarLöfgren, professor i etnologi. Föredragningarnagenomsyrades av att regionerna alltid varit konstruerade,att någon skånsk enhetlig kulturgräns ej kan fastställas,samt att skilda socialgrupper har olika mentala kartor.Jag tror därför att vi är på rätt väg i det samarbete sominleddes . I Skånska Museichefskollegiet har viutsuddat länsgränsen. Vi koncentrerar oss på gemensammafrågor. Kulturen har åtagit sig att vara motor i pedagogisktutvecklingsarbete, invandrarprojekt samt ekologiskkunskapsspridning. har kallat tillsamordningsmöte kring ADB-frågor. Mellan Kulturen ochKristianstads länsmuseum föres samtal omansvarsuppdelning. Kulturen har insamlingsansvar medanvissa utställningar produceras gemensamt. Kristianstadslänsmuseum kan åtaga sig turnéansvar.Under 1994 måste in i bilden. Olikamodeller är tänkbara; att bestämma innehållsmässigauppdelningar respektive geografiska. Det viktigaste är attkomma överens om hur man når ut regionalt. InomKulturen har ett redovisningssystem för regional serviceutarbetats . Likaså har det kallats till möten medde skånska kultursekreterarna och bildningsförbunden,föredrag har hållits inom hela regionen. Ett tidskrävandemen ytterst givande arbete. Det är i mötet med brukarnaframtiden utformas.Kulturen som byggnadshyttaByggnaderna på Kulturen har alltid betraktats sommuseiföremål. De utgör en skatt i skilda material ochtekniker, omfattande en tidsrymd av . Man kan ocksåbetrakta dem som en resurs för framtiden. Det finns mycketatt lära av hur man förr utnyttjade materialet från trakten,hade hela produktionen under kontroll, kunde reparerasektorsvis. Grästak lär ha återuppstått på höghus iBerlin såsom effektiva mot luftföroreningar.Under våren har delar av byggnadsbeståndetgenomgåtts av byggnadstekniker. Kulturensanalyslaboratorium har parallellt undersökt svamp- ochmögelangrepp. Resultatet gav vid handen att enåtgärdsplan visade sig vara akut. En lösning har arbetatsfram mellan intresserade parter. ,länsarbetsnämnden, fristående arkitekter och byggföretagsamt generösa . Lösningen går ut på attsakkunnigt projektera med hjälp av de ypperstarestaureringsarkitekterna. Starta en egen AMS-arbetsplatstillsammans med byggföretag samt erbjuda attstå för material och inköp till de enskilda husen.Byggstart blir det för Lunds bäst bevarade1700-talshus -- Locus Peccatorum. Här inreds en funktionellkontorsmiljö för Kulturhistoriska enhetens personal,eftersom deras nuvarande hus, Weibullska fastigheten,måste evakueras. Lagning och återställande kompletterasmed modern teknik. T.ex. går bottenplatta ej att undvikapå grund av dåliga grundförhållanden. Mekaniskventilation införes via skorstenen -- men ej kraftigare än ettursprungligt självdrag. Isoleringen döljs bakommellanbjälklag och takstolar. var enbyggnadsförstörare av rang. borttages den järnvägsrälssom gjort alla mellanväggar överflödiga, men fåttytterväggarna att bågna.Projektörer för detta utvecklingsarbete är ingenjörernaHans Holmström och C G Thapper, arkitekter är Hegelundoch Marsvik. Som donator av står Margitoch samma genomgripande sätt har Berlinska husetprojekterats av arkitekten . Här är detbröderna somfinansierar såväl material som inredning till ett bok- ochtryckerihistoriskt museum. har 1,2 miljoner kronorutlovats.Medan ombyggnaderna pågår projekteras nästa tvågatuhus, den s.k. Rustmästarebostaden samt Lindforsskahuset. Här pågår förhandlingar med intressenter.Tillsammans med har ettidéforum bildats. Flera av trähusen måste för att överlevahelt demonteras innan de återuppföres. Tanken är att man,i samband med detta, inte bara skall studera tekniskalösningar, utan också andra sammanhang. Såväl omgivandeträdgårdar som möbleringsplaner och -- så gott det går --sättet att leva.Tanken är att Blekingegården blir försöksprojekt våren1994. har anslagit medel tilllärararvoden. Ansvarig blir arkitekt påminner mycket om idéerna bakomKonstslöjdanstalten och inpassas därför väl i den nyssbeslutade Designhögskolan.Våren 1994 färdigställer också Lunds tekniska högskolaett nytt hus på . Under ledning av arkitekten ochsnickaren har höstens projekt för årskurserna 3och 4 på Arkitektskolan varit ''Att bygga ett hus''. Utifrånett antal frågor har man uppfört en byggnadskropp påNorra området. Efter inredning och anpassning till miljönpermanentas huset som ett ''fönster'' från in i . Här skall det senaste ibyggnadsutveckling presenteras.Eleverna byggde med egna händer för att få sina frågorbesvarade. Hur vill vi att det framtida byggandet skall tesig? Vilka krav skall vi ställa? Vilken byggnadsteknik skallvi använda? Hur skall vi förhålla oss till teknik? Hur skallvi förhålla oss till byggnadsteknikhistoria?Man hämtade inspiration från som 1893 företogen lång propagandaresa genom ,med föredrag i nästan alla städer. talade sig varm fören fackskola med förebild i medeltidens skråväsende.Genom praktiskt arbete under en mästares ledning skullehantverkaren uppnå den individuella estetik som saknadesi maskinernas massproduktion.Vita huset -- centrum för ekologisk kunskapsspridningStörst omdaning kommer Vita huset att genomgå underde närmaste åren. harprojekterat en total ombyggnad. Målet har varit att skapasåväl en ny inbjudande entré för hela området somutställnings- och samlingslokaler, där tillgänglighets- ochsäkerhetskrav uppfylles. Utgångspunkten har varit attåtergå till Vita husets ursprungliga arkitektur. Deursprungliga entréerna återställes medan det sekundäratrapphuset rives. Dessutom föreslås en tillbyggnad påbaksidan mellan trädgårdsbyggnaden och restaurangköket,med ny hörsal i ett övre plan och med en förstorad entré- ochinformationszon i bottenvåningen. Kostnaderna ärberäknade till . Anslag har sökts frånBoverket liksom hos privata . Grundplåten om 1miljon kronor, utan vilken projektet ej kommit igång, harlämnats av Crafoordska stiftelsen.Ombyggnaden möjliggör ett nytt sätt att nå ut. Centrumblir ''trädgårdsrummet'' som beskriver friluftsmuseets idé.Härifrån förs besökarna ut i trädgårdsmuseet. Tack vareLions 10-öresinsamling har Kulturen kunnat anlitalandskapsarkitekt för skötsel- och anläggningsarbete.Under professor sakkunnigaledning har studeranden vid , , gåttigenom grundtanken med samtliga anläggningar. Härkommer ''nytt'' historiskt material att visas. Likaså fårKulturen tillsammans med Jamtli och andra friluftsmuseerpå sig ett genbanksansvar.Inne i ''trädgårdsrummet'' får besökaren via interaktivamultimediaprogram kunskap om andra besökscentra ochnaturområden i -- Östarp, Hörjel, o.s.v.Resor utarbetas, typ ''I fotspår''.Bottenplanet reserveras för en av museets specialiteter.De medeltidsarkeologiska samlingarna på Kulturen är demest omfattande i norr . Inför Kulturby -96 bordeLund lanseras som Metropolis Daniae -- en kulturstad medmedeltida förtecken. Här lyftes den --1200-talenytmässigt och befolkningsmässigt största staden i Nordenfram. En ny era i naturresursnyttjandet inleds i och medurbaniseringen. Också kopplingen till kontinenten och dessspecialister är en viktig infallsvinkel. Hit rekryteradesslaviska köpmän och hantverkare, samt präster, myntareoch administratörer från och England.Utifrån detta material är det lätt att införa såväl detekologiska temat som invandrarfrågan. Det regionalasamarbetet samt kontakterna med kännssjälvklara.Förhållandet till tingenEkologi är också förhållandet till tingen. Att produceraväl genomtänkta föremål med nytänkande utifråntraditionens material och form. Där färgen har en mening,blir symbolbärare. Där det individuella självförverkligandetinom folkkonsten värderas, liksom designerns alster. Därskönheten är ett resultat av det funktionella. Uppnår vi ensådan relation till tingen kan vi minska vårmasskonsumtion.Kulturen har de näst största föremålssamlingarna ilandet. Tack vare donation om 20miljoner kronor förvaras tre fjärdedelar av föremålen iEuropas modernaste magasin. flyttas, tack varelandstingsbidrag, de sista föremålen från S:t Lars-området.Utlåningen är omfattande. Kulturen har medverkat bl.a.i senare års folkkonstutställningar i samtregelbundet visat de textila skatterna på . Under1994--1996 deltar Kulturen i Svenska institutets storafolkkonstsatsning i med början i är det att lyfta fram skatterna i . Att inyrenoverade lokaler visa den sydsvenska textilsamlingenmed globala utblickar. Göra textilhallen till det smyckeskrinarkitektur och samlingar ger förutsättning för. Också härväves den ekologiska aspekten in. I inget material kansamhällsutvecklingen avläsas så snabbt och tydligt som i dettextila.Tingen skall inte bara sättas in i sammanhang. De skallockså vara utgångspunkt vid nyproduktion. Långsiktigtfinns, tack vare , möjlighet att i nytappning återuppliva Konstslöjdanstalten.Kortsiktigt framarbetas ett nytt koncept för butikenomfattande kvalitativa varor samt postorderförsäljning.Kortsiktigt är också en intern utredning tillsatt omsamordning då det gäller vård och konservering. Kundedetta ske skulle ett regionalt samarbete bli nästa steg. Såstora nyförvärv kommer nog inte att ske framöver.Intressant är därför förslag omsamordning.Museum för bildningDet har tagit och tager mycken tid och arbete dels undermuseets ordinarie förevisningstider genom det ständigaingripandet av museets fåtaliga personal ej blott vid störregruppbesök såsom ledande, förklarande och undervisande,dels genom den i stor skala bedrivna kostnadsfria populäraföreläsningsverksamheten, vilken på museets folksöndagarsåväl som vid andra tillfällen och utom bedrivits iförsta hand av intendenten själv. ''Ty det är folkbildningsarbetet som för mig står som denstörsta av våra museala uppgifter, mer än nogkompenserande den svagaste vetenskapligaproduktionen''. Så skrev 1933, efter ett kvartssekels erfarenhet. Så skulle vi själva kunna skriva 60 årsenare.I dag är det läge att vidareutveckla det Kunskapens trädsom planterades . Låta det behålla stam ochrötter, beskära vissa grenar. Låta vissa andra växa. Mångaträd kan växa till en skog där växtligheten ger och tarnäring.Skåne har en rik museipedagogisk tradition. För förstagången har som service till lärarna en Museihandboksammanställts. som bekostat satsningen hargett det fortsatta uppdraget till Kulturen. Med uppdragetföljer en museilektor vars uppgift inte bara är att samordna,utan också svara för idéutveckling. Den periodiska kontaktsom finns med lärarutbildningen måste regleras.Redan nu arbetar etnolog på projektbasismed utvärdering av den skånska museipedagogiken.Forskningsbidrag från har möjliggjortdeltagandeobservationer av skolklassers museibesök. Vivet att museernas besökssiffror ökat tack vare skolbesöken.Men vad minns barnen? Och vad är målsättningen? Våren1994 får vi ta del av rapporten om Kulturens guidadevisningar samt och museersverkstäder, länsmuseums museilådor ochTomelilla museums bildskola.Utifrån erfarenheterna formas framtidens pedagogik.En möjlig ny utveckling kan öppen förskola för pappor bli.Lunds kommun har besiktigat de resurser som finns inomKulturen. Här finns i samma hörn miljöer från skildakulturer. Onsjöstugan från landsbygden ocharbetarbostaden som ligger på ursprunglig plats. Här finnsmatsal för fika och miljö med getter, blommehöns ochmöjlighet till odling. En annan utvecklingsidé är ett nyttskyltprogram. Länsmuseernas Samarbetsråd hartillsammans med tillsatt enarbetsgrupp för levandegörande av kulturmiljöer. FörKulturen planeras 60-talet informationstavlor. skriver korta spännande historier utifrånfakta om byggnader och trädgårdar. Formgivaren skall ta fram en prototyp som är så diskret att miljönej slås sönder och upplevs som ett skyltmuseum. I framtidenskall man få tillgång till kunskapen även utan den trycktavägledningen.MuseiforumDen stora styrkan då det gäller den pedagogiskautvecklingen är samarbetet med . I enformell arbetsgrupp ingår representanter för Kulturen,, och kommunen. Museiforum harsin rumsliga bas på Kulturen. Där skall tvärvetenskapligatemautställningar produceras, i vilka fårmöjlighet att i populär form föra ut forskning. Så gott somvarje projekt inom Kulturen kommer på så sätt att haarbetsgrupper vari universitetsfolk ingår. En nyhet är desydsvenska museikonferenser och Kulturensamarbetar om. var temat ekologi. blir temat''Det mångkulturella samhället''. Kulturen har ocksåmedverkat i uppläggningen av det nya ämnetMuseikunskap. En särskild satsning är samarbetet medUniversitetshistoriska Sällskapet. Förhandlingar pågår omatt åter göra Lindforsska huset till ett idé- ochlärdomshistoriskt centrum. Just nu hänger förslaget påuniversitetets möjliga finansiering.Inom Museiforum finns ett särskilt ADB-projekt. Skallkunskap gå att få ut snabbt i tillgänglig form måste teknikutvecklas så att museerna själva kan producera interaktivamultimediaprogram. En försöksverksamhet bedrivesmellan och , där Kulturen står för fakta.Tanken är att få ekologprogrammet i Vita huset utformatgenom detta försök. startar Kulturen själv enegen ADB-utveckling. Tack vare 1,2 miljoner frånNordenstedtska stiftelsen kommer installationer ochutbildning igång . Tanken är att all nyregistreringav föremål skall datoriseras. Nästa steg äratt delge publiken möjlighet att nå samlingarna viabildskärm.Det mångkulturella samhälletDen stora skillnaden mellan Kulturen och landetslänsmuseer är samlingarnas uppbyggnad. samladeockså på ''Världskulturen''. Man skulle hajämförelsematerial för att hitta skillnader och likheter. Idagens samhälle måste dessa samlingar ses som enovärderlig resurs. Därför ägnas också hela årsboken 1994 åtvärldskulturen. öppnar utställningen''Masker -- andra världar''. samlingställs ut på ett helt nytt sätt. Scenografen haromvandlat hela andra våningen till miljöer. Utifrån dennaårslånga satsning kommer såväl existensiella som globalafrågor att belysas. ''Masker -- andra världar'' finansieras helt viasponsormedel. Från stat, länsstyrelse och landsting harmedel sökts till ''Det mångkulturella samhället''. Tanken äratt med hjälp av etnologiska institutionen vara motor i enregional dokumentation. Att , efterkrigsslutet, på olika skånska museer öppnautställningar om olika folkgrupper. Kulturen har valt denjudiska befolkningen, medan villsamarbeta med palestinier.