mot · GH02Fi30 · 1994-05-10 00:00:00 — Den inflationsoro som låg till grund förden försiktiga penningpolitiken visade sig vara överdriven.Trots att denna försiktiga politik ledde till ett kraftigtkronfall har inflationsimpulserna varit begränsade.Inflationen i är mycket låg vid en internationelljämförelse, och inflationsförväntningarna är också mycketlåga. Den nedväxling av inflationstakten som skedde genomstabiliseringsavtalet 1991 förefaller nu vara bestående.Det finns skäl att tolka det som hände i formav en kraftig depreciering av den svenska kronan som enmisstro mot den ekonomiska politiken, framför allt motpolitikens effekter på tillväxt, investeringar ochsysselsättning. Den faktiska utvecklingen på dessa områdenbekräftar den bilden. Den dubbla åtstramningen -- i formav höga räntor och skattehöjningar för löntagare ochkonsumenter -- minskade den inhemska efterfrågan med 5procent, den kraftigaste tillbakagången i modern tid.Tillväxten 1993 blev därigenom negativ (--2,),investeringarna minskade (--) ochsysselsättningen sjönk ytterligare (--221 000 personer).Nedgången var störst i näringslivet. Det säger sig självt atten sådan utveckling av den reala ekonomin inte kan väckaförtroende för den finansiella ekonomin, varken utomlandseller i Sverige.Utvecklingen har varit mycket splittrad.Nedgången av räntorna vändes i en ny uppgång.Räntemarginalen mot omvärlden vidgades. Bakom dennaförsämring av investeringsklimatet låg den internationellautvecklingen, men den förstärktes av inhemska faktorer.Regeringens beroende av Ny demokrati samt oklarheten iregeringens och politik var starkt bidragandefaktorer.Det förefaller som om de återkommande uttalandenaom inflationsriskerna har hållit räntan uppe, trots att detjust nu inte finns några inflationsimpulser ellerinflationsförväntningar. Att dessa risker ständigt påtalas harsannolikt förstärkt eller kanske t.o.m. skapat den osäkerhetoch oro som annars knappast fått fotfäste. En mer realistiskbeskrivning hade istället kunnat skapa förutsättningar fören gynnsammare ränteutveckling och en mer aktiv ochinvesteringsstimulerande penningpolitik.Realräntan är nu mycket hög, . Det ärhögre än i något annat industriland och högre än någonsintidigare i . För mindre och medelstora företag sombehöver låna till investeringar eller rörelsekapital ärrealräntan ännu högre, upp till 10 procent.Tabell 5. Realräntor i maj 199410-års oblKPI 1994Realränta 3/5 -94Sverige8,541,57,0Finland8,401,86,6Belgien7,502,55,0Danmark7,262,84,5Frankrike6,931,95,0Tyskland6,463,03,5Italien9,084,05,1Japan3,890,63,3Holland6,642,04,6Spanien9,494,74,8Storbritannien8,063,54,6USA7,102,84,3Källor: , ()Även den realränta som möter privatpersoner sombehöver låna till bostad eller andra köp är väsentligt högreän normalt. Nettoräntan efter skatt för ett villalån med femårs bunden ränta överstiger årets inflation med sexprocentenheter, vilket saknar motstycke i modern tid. Viddet kommande sänks ränteavdragets värde enligtriksdagens beslut från , och därmed höjsnettoräntan med ytterligare en halv procentenhet fråndenna redan höga nivå.Realräntor på dessa nivåer verkar självfallet starktdämpande på den ekonomiska aktiviteten, dels indirektgenom effekterna på förmögenhetsvärden och köpkraft,dels direkt genom att höja avkastningskraven påinvesteringar.De höga realräntorna är en central faktor bakom denfundamentala obalans som råder mellan sparande ochinvesteringar i den privata sektorn. I en väl fungerandeekonomi bör sparandet och investeringarna i stort settbalansera varandra. I en ekonomi med god tillväxt måsteinvesteringarna vara höga och sparandet ha en sådan nivåatt det räcker för att finansiera investeringarna.Penningpolitiken kännetecknas av lång och varierandeeftersläpning mellan åtgärd och effekt. Penningpolitikenmåste därför ha en långsiktig inriktning på de församhällsekonomin centrala problemen. Penningpolitikenmåste utgå ifrån flera olika faktorer eller indikatorer.Därvid måste kunna variera den vikt som läggsvid olika indikatorer.Den finansiella obalans som redovisats är en sådanfaktor, som penningpolitiken bör beakta och söka påverkai positiv riktning. För denna uppgift behövs en breduppslutning i hela samhället, från riksdag och riksbank tillregeringen och den finansiella marknadens aktörer.Det är ett nationellt intresse att åstadkomma ettinvesteringsvänligt klimat, och penningpolitiken har därviden viktig roll.Den sammanvägda effekten av finans- ochpenningpolitiken måste vara sådan att vi får till stånd enkraftig förbättring av kapacitetsutnyttjandet ochsysselsättningen i den svenska ekonomin. Det ärframgångarna i dessa avseenden som är avgörande förnationens finansiella styrka och för förtroendet för densvenska kronan.Det finns flera faktorer som underlättar en sådaninriktning för penningpolitiken. För det första visarbytesbalansen nu inte något underskott, vilket innebär attbehovet av kapitalimport försvinner.För det andra finns det goda förutsättningar att under denärmaste åren hävda en prisstabilitet på god europeisk nivåoch klara det uppställda målet om en inflation under treprocent. Prisstegringarna är nu mycket låga, bland de lägstai och ca hälften av de tyska. De prisstegringarsom finns är inte ett resultat av den inhemskakostnadsutvecklingen utan av att beslutat höjaskatter och reducera räntesubventioner samt attimportpriserna stiger något.Såväl penningpolitiken som övrig ekonomisk politikmåste utformas så att det uppställda målet om en inflationunder uppnås. För oss socialdemokrater är detav yttersta vikt att inflationsproblemen inte tillåtsåterkomma i den svenska ekonomin.Den viktigaste insatsen för att bevara den godaprisstabiliteten är att höja produktionskapaciteten ochproduktiviteten, både i exportindustrin och i näringslivet iövrigt. Därmed blir det möjligt att få till stånd tillväxt utaninflationsrisker.8.2 Investeringar för ökad produktionDagens investeringar lägger grunden för morgondagensproduktion och välfärd. Nyckeln till ökad tillväxt -- ochdärmed fler jobb och minskad arbetslöshet samt förbättradestatsfinanser -- är att nedgången i investeringarna bryts.Våra förslag till åtgärder för att öka den ekonomiskaaktiviteten och höja tillväxten inriktas i första hand påinvesteringar som höjer produktionsförmåga. Vivill också öka andra investeringar som stärker Sverigesförmåga att möta framtiden. En större andel av Sverigessamlade resurser måste användas till investeringar.Det är inte bara industriinvesteringarna som behöveröka. måste också byggas starkare på flera områden.Investeringarna i kunskap och kompetens måsteförbättras. Vårt lands främsta tillgång -- människorskunnande och kompetens -- måste utvecklas och förnyasgenom ökad utbildning och vidareutbildning.Fallet i byggnadsinvesteringarna måste hejdas. Enhel bransch håller på att slås ut som det runt om iSverige finns stora behov av upprustning och renovering avbostäder, byggnader och lokaler.Kommunikationssystemen måste moderniseras ochbyggas ut. Det gäller särskilt den högteknologiskainfrastrukturen i form av nationella datanät med högkapacitet och tillgänglighet -- elektroniska motorvägar -- föratt binda samman lokala, regionala och branschvisadatornät.Den sociala infrastrukturen behöver förbättras.Det behövs bättre och fler äldrebostäder, upprustning avskolor och daghem, och handikappanpassning av offentligalokaler.Miljöinvesteringarna måste öka för att påallvar skall kunna angripa miljöproblemen. De grönainvesteringarnas andel av den totala investeringsvolymen isamhället bör öka.I vår politik är ökade investeringar en hävstång för attvaraktigt förbättra tillväxten och steg för steg kommatillbaka till den långsiktigt möjliga BNP-nivån. Med vårtprogram beräknas investeringarna öka med 10 miljarderkronor och med 1995.Våra förslagDirektavskrivningar för näringslivetsinvesteringar.Vi vill stimulera företagen att utöka och tidigareläggasina investeringar. Vi föreslår därför att industrin och övrigtnäringsliv får möjlighet att skriva av 70 procentav investeringar i maskiner. Åtgärden bör träda i kraft 1 julii år och gälla till nästa år.Investera i mänskligkompetens.Vi föreslår en rad åtgärder för att höja utbildnings- ochkompetensnivån i : Fler studerande igymnasieskolan och komvux. Ett nationellt program förkompetensutveckling.Bygg ut AXE-systemet.Vi anser att bör tidigarelägga sina investeringar iAXE-systemet. Systemet bör täcka hela landet redan år1997, i stället för som planerat. Det gynnar 200 000teleabonnenter i , och Dalarna.Byggut kommunikationsnät.Det svenska vägnätet behöver rustas upp.Underhållsinvesteringarna bör påskyndas ochtidigareläggas. Ambitionen skall vara att genomföraVägverkets maximialternativ för underhållet av vägnätet.Dessutom bör investeringarna i de kommunala vägarnaöka.Vi föreslår också ökade investeringar ijärnvägsunderhåll, samt att planeradeinvesteringar tidigareläggs.Öka bostadsinvesteringarna.Vi vill införa ett stimulansbidrag på för ökadROT-verksamhet i lägenheter, samt ett tillfälligtinvesteringsstöd på för nyproduktion avbostäder, som igångsätts före 1 juli 1995.Förbättra densociala infrastrukturen.Vi vill att skolor skall bli goda arbetsplatser förelever och lärare. Därför förslår vi ett investeringstöd förrenovering av skolor. Vi vill öka stödet till upprustning aväldrebostäder.Många handikappade har svårt att använda sig avoffentliga lokaler, inte minst till följd av bristandetillgänglighet. Därför vill vi öka investeringarna ihandikappanpassning av dessa lokaler.Nyamiljöinvesteringar.Vi vill att får i uppdrag att genomföraett samlat program för miljöinvesteringar. Resurserna skallfördelas så att maximal miljövinst uppnås i kombinationmed så hög sysselsättning som möjligt. Dessa grönainvesteringar handlar bl.a. om kommunala VA-investeringar, kväverening, miljövänliga vedpannor ochackumulatorer, åtgärder för att minska trafikbullret ochsanering av förorenad industrimark. Därtill kommer ökaderesurser för underhåll av naturreservat och leder samtkulturmiljövård.8.3 En aktiv näringspolitikVåra förslag till åtgärder är en del av en samlad politikför tillväxt och nyskapande. De inriktas främst på attuppmuntra innovationer och teknisk förändring.Vårt övergripande mål är att skaha ökat den utlandskonkurrerande sektorns andel avekonomin och förändrat sin näringsstruktur så att svenskaföretag i högre grad förädlar sina produkter och arbetar påsnabbt växande marknader.Våra förslag i korthetFasta spelregler.Stabila och förutsägbara rättsregler och institutionellaförhållanden är viktiga delar av en god näringsmiljö.Sådana kan inte skapas genom konfrontation utan baragenom breda uppgörelser. Statsmakterna bör ge klara ochentydiga besked om förutsättningarna förnäringsverksamhet.1991 års skattereform byggde på ett noggrantutredningsarbete och genomfördes med brett stöd iriksdagen. Vi vill gå tillbaka till denna reform, till enföretagsbeskattning som bygger på principerna årsregelsystem energiuppgörelse avsåg också att skapa en stabilgrund för en förutsägbar energipolitik. I syfte att bevaradenna fasta grund har vi föreslagit att en parlamentariskkommission tillsätts för att snabbt följa upp 1991 årsöverenskommelse. Kommissionen skall även bedömaenergi- och näringspolitiska konsekvenser av en avregleringav elmarknaden.Stabila spelregler är också viktiga för hushållen. Enförutsättning för att få en uppslutning kring denstrukturomvandling av näringslivet som krävs är attmänniskor känner trygghet inför förändringar. Det ärdärför nödvändigt med stabila trygghetsssystem och enarbetsrätt som ger löntagarna en stark ställning påarbetsmarknaden.God lönsamhet.En god lönsamhet är en nödvändig förutsättning för ettkonkurrenskraftigt näringsliv. Det är bara lönsammaföretag som kan ge trygga jobb. Det är bara lönsammaföretag som förmår att generera kapital till investeringar.Det är bara lönsamma företag som är attraktiva förplacerare i den allt hårdare internationella konkurrensen.Vi socialdemokrater arbetar för förståelse av behovet aven god vinstnivå inom företagen. För att nå breduppslutning kring detta måste företagen använda sinavinster till produktiva investeringar, till insatser som höjerde anställdas kompetens och till införande av en modernarbetsorganisation.Om det går bra för företaget går det naturligtvis ocksåbra för dess ägare. Den som tar risker och den som driver ettframgångsrikt företag ska också få en utdelning på detta.Förbättra kapitalförsörjningen.Företagens tillgång till tillräckliga krediter ochriskkapital måste säkras. Bankerna måste minska sinaräntemarginaler. Konkurrensen inom banksektorn måstebli bättre. Utvecklingsfondernas kapital för förmånligfinansiering av småföretag bör ökas med 300 miljonerkronor. Även Norrlandsfonden bör förstärkas. AP-fonderna bör ges rätt att placera för ytterligare 10 miljarderkronor i aktier.Underlätta produktförnyelsen.Det statliga stödet till uppfinnande ochinnovationsverksamhet bör förbättras. Stödet till forskningoch utveckling (FoU) bör i högre grad inriktas påproduktförnyelse och produktutveckling. Miljösatsningarbör prioriteras, som t.ex. utveckling av alternativabränslen. Särskilda insatser bör göras i viktiga branschersom t.ex. skogsnäringen och livsmedelsindustrin.Ökadsatsning på bl.a. teknisk utbildning.För att långsiktigt och uthålligt stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft måste utbildnings- ochkompetensnivån i höjas. Särskilda insatser börgöras för att öka examinationen av naturvetare ochtekniker, i synnerhet bland kvinnor.Förutsättningarna för att etablera en ny tekniskhögskola med internationell inriktning utreds.Vi vill utarbeta ett program för kompetensutveckling iarbetslivet tillsammans med arbetsmarknadens parter.Målsättningen bör vara att av arbetstiden skallanvändas för kompetenshöjande utbildning.Exportprogram för småföretagen.Vi vill stärka de små och medelstora företagensmöjligheter och förutsättningar att nå snabbt växandemarknader. Detta kan gälla såväl den gemensammaEuropamarknaden som områden i Sydostasien.Förbättra infrastrukturen.Vi vill öka de tillväxtbefrämjade investeringarna iinfrastruktur. Vi har lagt fram ett omfattande program därdet bl.a. ingår särskilda insatser för att utveckla eninformationsteknologisk infrastruktur.Stopp förideologiska privatiseringar.Regeringens rabatterade utförsäljningar har kostatskattebetalarna flera miljarder. Dessutom har de oftainneburit att staten trängt sig före i kön efter kapital påbörsen. Den planerade utförsäljningen av dömst.ex. ut av alla bedömare. Vi motsätter oss sådanaideologiska privatiseringar.Samtidigt är det viktigt att det på vissa områden finnskompetenta och resursstarka statliga aktörer. De statligainfrastrukturverken och bolagen -- , Posten, Vattenfalloch SJ -- skall därför inte privatiseras.FöretagsbeskattningenNär vi socialdemokrater i slutet på 1980-taletreformerade företagsbeskattningen skedde det i samarbeteoch samförstånd med det privata näringslivet, och med brettstöd i . Den gemensamma målsättningen var attskapa gynnsammare förutsättningar för expansion ochinvesteringar inom ramen för ett i huvudsak oförändratskatteuttag.Sverige fick genom skattereformen en modern,likformig och neutral beskattning av olika typer avinkomster. Bolagsskatten, kapitalskatten och skatten påarbete för majoriteten löntagare sattes till ca 30 procent.Skattereformen eliminerade i stort sett alla möjlighetertill skatteplanering och skattearbitrage.Avsikten bakom detta samarbete mellan näringslivet ochSocialdemokraterna och över blockgränserna var att skapalångsiktigt stabila skatteregler för företagen. Det är därfördjupt beklagligt att den borgerliga regeringen valt konfliktframför samverkan, och att den steg för steg monterat nedskattereformen.Regeringens skattepolitik bygger på teoretiskakonstruktioner utan förankring i den ekonomiskaverkligheten; på ideologisk grund istället för noggrannaanalyser av olika företags skattebelastning och av deraskostnader för kapitalförsörjning för olika typer avinvesteringar. Kontrasten mot förberedelserna inför 1991års skattereform är skarp.Den sammanlagda effekten av de ändringar som denborgerliga regeringen drivit igenom är attbolagsbeskattningen på kort sikt höjts med 1,8 miljarderkronor och på med . Deregler som ska gälla för beskattningenav enskilda näringsidkare har ännu inte kunnat fastställas avriksdagen. De förslag som den borgerliga regeringen harlagt fram har varit både komplicerade och ofärdiga.Lagrådets bedömning var hård.''... måste det nämligen starkt ifrågasättas om systemetsom helhet efter de senaste reformerna är acceptabelt medhänsyn till de krav på enkelhet vid tillämpningen som måstevara uppfyllda för att systemet ska fungera i praktiken. ...''(Källa: prop. 1993/94:234 Vissa inkomst- ochföretagsskattefrågor m.m.)Vi socialdemokrater vill återgå till huvuddragen i denbolagsbeskattning som ingick skattereform. Våraolika förslag innebär att skatteuttaget på kort sikt sänksmed ca . Vi anser att skatteuttaget ocksåvaraktigt ska sänkas till nivå. Regeringens olikaåtgärder har emellertid skapat ett sammelsurium av oklararegler, som måste analyseras noggrant före beslut. Vi villförenkla skattereglerna för enskilda näringsidkare.Program för kampen mot den ekonomiska brottslighetenDe borgerliga partierna har länge förringat denekonomiska brottsligheten, och regeringen har försämratförutsättningarna för att bekämpa den. Avregleringen avvissa näringsverksamheter har i praktiken släppt fifflet fritt.Generalklausulen mot skattefusk och skatteflykt haravskaffats. Tullens och skatteförvaltningens möjligheter attgöra skatterevisioner har begränsats och försvårats.Den ekonomiska brottsligheten har nått en sådanomfattning att den hotar grundvalarna för en sundmarknadsekonomi, försämrar förutsättningarna för seriösnäringsverksamhet och undergräver statsfinanserna.Riksdagen gick emot regeringen och biföll desocialdemokratiska förslagen om ökade resurser för demyndigheter som för kampen mot den ekonomiskabrottsligheten.Under de närmaste åren måste resurserna tillbekämpning av ekonomisk brottslighet successivt byggas ut,främst genom en utökad skatterevision och skattekontroll.Genom ökade resurser och en systematisk satsning pårättsväsendet bör det vara möjligt att ökaskatteinkomsterna med minst 5 miljarder kronor.Våra förslagUtökad skattekontrollVi vill utöka skattekontrollen för företag. Det skall intevara möjligt för oseriösa företag att komma undan deskatter som de enligt lag skall betala. Antalettaxeringsrevisorer skall öka så att det blir möjligt med tätarerevisioner. Informationsutbytet med andra länder börbyggas ut.Ett program mot den ekonomiskabrottsligheten.Vi vill successivt öka resurserna för skattekontroll ochför övriga berörda myndigheter. Tillsammans med eneffektivare och samordnad organisation för spaning,utredning och lagföring m.m. ska det göra det möjligt atttränga tillbaka ekobrottsligheten.Det ska stå fullständigt klart för alla att samhället står påde hederliga medborgarnas och företagens sida.9. Arbete i stället för bidragDagens situation på arbetsmarknaden är mycketallvarlig. av arbetskraften saknar ettvanligt arbete och är antingen öppet arbetslösa eller i någonform av arbetsmarknadsåtgärd. står därför vid ettvägskäl. Det är nu som arbetslösheten skall pressastillbaka om vi snabbt ska kunna komma tillbaka till en högsysselsättning.Den aktiva arbetsmarknadspolitiken har svårt att klaraen arbetslöshet på denna nivå och riskerar att urholkas. Förvarje månad som går ökar långtidsarbetslösheten ochdärmed riskerna för att arbetslösheten biter sig fast.De som har arbete drabbas också av arbetslöshetenskonsekvenser. Kostnaderna för arbetslösheten har bidragittill den rekordsnabba ökningen av det statligabudgetunderskottet och drivit på nedskärningarna ivälfärdssystemen. Redan märks också hur motsättningarnai samhället ökar till följd av arbetslösheten. Omarbetslösheten tillåts ligga kvar på dagens extremt höga nivåkommer dessa tendenser att ytterligare förstärkas.En ny arbetslinjeI den internationella debatten har två alternativ längeställts mot varandra:Det ena alternativet har varit detnordamerikanska, med växande sysselsättning, men tillpriset av mycket låga löner för stora grupper, svag ellerobefintlig arbetsrätt och växande klyftor.Det andraalternativet har varit det europeiska, med svagsysselsättning och hög arbetslöshet, men medreallöneökningar för de som har arbete.Regeringen ser av allt att döma det nordamerikanskaalternativet som en förebild, trots att amerikanerna självaredan har tagit avstånd från det. Den amerikanskaregeringen för nu en politik som syftar till att förbättra bådearbeten och arbetsmarknaden. Men också det europeiskaalternativet ifrågasätts. I den vitbok som EUs presidentJacques Delors lade fram skisseradeshuvuddragen i ett nytt europeiskt alternativ.Vi socialdemokrater vill föra en politik som ökartillväxten, som skapar fler jobb i det privata näringslivet,som ger flera människor möjlighet att försörja sig på egetarbete, och som medför att färre människor är beroende avstaten för sina inkomster.Vi lägger i denna motion fram förslag på en rad åtgärderför att sänka kostnaderna för privata investeringar och föratt öka efterfrågan genom strategiskt viktiga offentligainvesteringar. Vi föreslår åtgärder för att underlätta ensnabb spridning av ny teknik och nytt kunnande, och för attöka investeringarna i kunskap och kompetens.Vi vill förnya arbetsmarknadspolitiken genom att dralärdom av svenska erfarenheter, och avomprövningarna i och EU. Förnyelsen avarbetsmarknadspolitiken skall utgå från tre traditionellavärderingar med brett stöd bland medborgarna.En bättrearbetsmarknad kräver en aktiv och målinriktad politik föratt få marknaderna att fungera på ett samhällsekonomiskteffektivt och socialt godtagbart sätt.En bättrearbetsmarknad förutsätter en jämnare och rättvisarefördelning av inkomster och livschanser.En bättrearbetsmarknad måste byggas på solidaritet mellan de somhar och de som inte har arbete, mellan män och kvinnor,mellan generationerna och mellan regionerna.De nya jobben skall komma i den privata sektorn.Arbetsmarknadspolitiken får inte ersätta vanligaanställningar, utan dess uppgift är att hjälpa dearbetssökande att förbereda sig för ett nytt jobb, och attsöka sig till ett nytt jobb.Vi vill ersätta passivt kontantstöd med aktiva åtgärdersom förbättrar den arbetslöses möjligheter att få jobb. Vivill att varje arbetslös ska vara heltidsengagerad, fulltsysselsatt med att söka jobb, utbilda sig för ett nytt arbete,utföra ett tillfälligt arbete eller delta i något icke-kommersiellt projekt.Vårt program mot ungdomsarbetslöshetenEn hög ungdomsarbetslöshet är ett allvarligt hot mot ettstabilt samhälle. För den enskilde kan följderna av attdrabbas av lång arbetslöshet just i samband med inträdet påarbetsmarknaden vara förödande. Vi anser därför att det ärbåde nödvändigt och angeläget med ökade åtgärder motungdomsarbetslösheten.Vi lägger därför fram ett program motungdomsarbetslösheten. Vår målsättning är att varjearbetslös under ska erbjudas jobb eller annan aktivåtgärd innan han eller hon gått arbetslös i 100 dagar.Åtgärder för att placera ungdomar i arbete på den öppnaarbetsmarknaden bör liksom tidigare komma i första hand.Vi föreslår förbättrade möjligheter till utbildning;fler platser för det ''tredje'' gymnasieåret och komvux, flerhögskoleplatser så att hälften av årskullen kan få plats omnågra år, studiebidrag och fler stipendier för utlandsstudier.Vi föreslår att kommunernas uppföljningsansvarutsträcks till vårterminen det år den unge fyller . Vi villutveckla en verksamhet byggd på ett personligtutvecklingsår för ungdomar utan arbete ellerutbildningsplats.Vi föreslår att ungdomspraktikplatserna ersätts med ettsystem med ungdomsintroduktion som syftar till fastaanställningar. Vi vill förbättra möjligheterna tillutbildningsvikariat.Ett program för kunskap och kompetens för allaGenom att öka investeringarna i människors kunskapoch kompetens gör vi starkare. Risken för kompetensbrist ochökat inflationstryck begränsas.