mot · GH02Bo517 · 1994-01-25 00:00:00 — Omprövning av tillstånd enligt äldre vattenrättslig lagstiftning En rad äldre vattenmål står inför omprövning av tillståndi många vattendrag. I vissa fall har nya prövningstillståndredan avkunnats under hand. Den ''uppdämning'' avvattenmål som föreligger kommer att innebära omprövningav en mängd komplicerade vattendomar inom de närmasteåren.Frågan om bekostande av skadeförebyggande ochskadekompenserande åtgärder vid omprövning av tillståndenligt äldre vattenrättslig lagstiftning är en komplicerad ochtidsödande frågeställning. Vissa vattendomar av äldredatum som redan har avkunnats har väckt vrede ochopinion bland den berörda ortsbefolkningen. Protesternavänder sig i första hand gentemot de nya vattendomarnaslikgiltighet och förlegade syn på miljöfrågorna och derasökade betydelse.En annan fråga som livligt diskuteras är huruvidakraftverksföretagen följer avkunnade domar som berörderas egna domäner. Reglering av vattennivån och dentidvis ökade och minskade tillrinningen av vattenmassornaförorsakar tid efter annan omfattande erosionsskador påmånga fastigheter och fritidshus. Det är ingen tvekan om attkorttidsregleringen orsakat och alltjämt orsakar storaskador på vissa älvsträckor och vattenområden.Den allra senaste vårfloden visar en rad skrämmandeexempel på hur älvdal efter älvdal drabbats averosionsskador och andra hithörande skador på enskildegendom, åretruntbostäder, fritidshus m.m. De fastigheteroch fritidshus som befinner sig nära de strida strömmarnaoch närmast intill de höga älvbranterna riskerar att hamnai farozonen med erosionsskador som följd. År ''äter'' sig älvfåran allt närmare in på husknuten för att tillsist helt förstöra både hus och hem med katastrofala följer.Ersättningsfrågan blir senare föremål för tidsödandeutredningar, där striden står mellan regleringsföretag ochförsäkringsbolag och där ägaren av fastigheten står som enåsna mellan två hötappar och blir den som får betalakalaset.Det finns många liknande exempel att peka på,exempelvis i , där det finns många bittra ochförtvivlade ägare av åretruntbostad och fritidshus somkänner sig utlämnade och saknar makt och myndighet att fågehör för sina propåer. De känner sig slagna till slant/pantoch känner sig i samma båt som i sin kamp motDavid.Berörda ägare av fastigheter och fritidshus slår sig oftasamman med fritidsfiskare och andra med intresse av naturoch miljö för att väcka förståelse för sin allt annat änavundsamma situation. Det finns en gemensam nämnareoch alla kräver de en annan tingens ordning, men de slår sigblodiga i kampen för att få rättelse till stånd. Trots alla dessaupprepade protester med namnlistor och påskrifter avskilda slag som cirkulerar ute i bygderna kämparde förgäves mot företrädare och intressenterrepresenterande berörda kraftverks- och regleringsföretag.Det som retar många är att de små sakägarna oftast intealls har vetskap och saknar kännedom om att deras ärendebehandlas just den eller den dagen i vattendomstolen.Annonsering sker visserligen med en liten radannons iortens tidningar om att mål vid kommeratt behandlas då och då men utan att närmare ange tidsplanosv. för de olika delärenden som rutinmässigt behandlas vidvattendomstolen. Kallelse till smärre sakägare är såledesinte alls påkallat, med påföljd att denna grupp av sakägareoftast rutinmässigt uteblir/saknas vid domstolsförhandling,allt i enlighet med gällande lagstiftning. Detta är ensymbolfråga för små sakägare, de menar med viss rätt attde är styvmoderligt bedhandlade i förhållande till de störresakägarna som alltid kallas och är väl företrädda medjuridisk och annan sakkunnig expertis viddomstolsbehandlingen. I samband med omprövning avtillstånden har ytterst blygsamma belopp utdömts isamband med redan avkunnade nya domar, när det överhuvud taget gäller dessa ersättningsfrågor.Den tredje frågan gäller fisket och den kompensationsom rätteligen borde utgå i form av exempelvis ökadutsättning av smolt och andra åtgärder i syfte att öka fisketsbetydelse. Det finns exempel som visar att äldrevattendomar i samband med senare domstolsförhandlingplötsligt fått helt nytt innehåll. Det finns exempel som visaratt i den ursprungliga vattendomen fanns mer eller mindreen helt tvingande bestämmelse om att byggande avlaxtrappa/or skulle ske. I ett senare ''moderniserat'' domsluthar nämnda bestämmelse om laxtrappors byggande helteller delvis utgått, alternativt skjutits långt, långt iframtiden.I 3 kap. vattenlagen anges de allmänna förutsättningarnaför vattenföretag. Enligt 3 kap. 11 § skall den som vill utföraett vattenföretag som kan skada fisket utan ersättning vidtaoch underhålla behövliga anordningar för fiskensframkomst eller fiskets bestånd, släppa fram vatten förändamålet samt iaktta de villkor som i övrigt kan behövastill skydd för fisket.Det finns ett antal domar i där jag finner attsökanden lyckats övertyga om dispensfrån att bygga laxtrappor. har denmöjligheten att medge att en laxtrappa inte är ett realistisktalternativ att föra vandringsfisk förbi hinder i vattendragen.Jag har en oroande känsla av att dispenser nu lämnas pålöpande band, att den ena nya kraftverksdammen efter denandra byggs och utestängs den stigande laxenatt själva gå upp i älvfåran och simma förbi förevarandehinder.I sin iver att ta ut mera energi och flera kilowatt ifrånen sammanhängande produktionskedja bestående av flerakraftverk nyttjas nya turbiner och ny vattenteknik som kankomma att helt föröda fisket i en hel älvdal, som samtidigtberör en mängd övriga berörda vattendrag.Dispenserna ifrån laxtrappor är enligt min uppfattningförhållandevis billiga och ringa medel att bruka för attsökande skall få sin nuvarande vattendom prövad ochgodkänd i . Tendensen är klar, ochsamtidigt finns en uppenbar risk att de ursprungligastammarna successivt ersätts av odlad fisk, med allt vaddärtill drar med sig.Risken finns för att reproduktionen och det fortsattabevarandet av en rad närmast unika och snart utdöendestammar av fisk ''offras'' i samband med att nyavattendomar avhandlas på löpande band. Det finns enuppenbar risk att genetisk utarmning hotar laxen och attvissa arter kan komma att skadas allvarligt om dennuvarande utvecklingen tillåts fortskrida. En bedömningmåste därför göras över vilka politiska åtgärder somär befogade och som oundgängligen bör vidtas för fisketsbevarande och för dess framtid. I sammanhanget kannämnas de unika lax- och laxöringsstammarna i Klarälven.Gullspångslaxens utsatta läge med delvis förstörda ochförändrade lekplatser är en annan genetisk art som är iuppenbar fara att helt dö ut och för alltid försvinna.Vi riskerar att en massa fiskarter snart är utdöda, attglömda kvarlevor är det enda vi minns av dessa i dagslägetnu ännu levande och berömda arter. Ur bevarandesynpunktär det ingen tvekan om att arterna är ytterst intressanta ochväl värda att bevara till eftervärlden. Det ligger ett stort ochansvarsfullt arbete framför oss för att bevara och utvecklafisket i våra hav, älvar och sjöar.Vänern är vårt innanhav och en och deras unikavärde för framtiden. Ett ökat samspel mellan haven ochberörda älvsträckor och åtgärder med bl.a. byggande avlaxtrappor i älvarna och fredande av lekområden, framförallt i närheten av älvutlopp och älvmynningar, borderimligen kunna garantera fiskets framtid.Det finns med andra ord en rad åtgärder som i än högregrad bör beaktas i samband med omprövning av domarna.Allmänintresset bör ges en betydligt mera framskjuten platsi samband med att de aktuella vattendomarna nu skallomprövas. Det kan inte längre tolereras att jurister ochdomare i sina domslut tillåter en alltför gammal enögdpraxis göra sig hörd i sina domslut. I allmänhetens ögonstämplas de så att de i alltför hög grad tillmötesgår mäktigakraftverks- och regleringsföretag.I folkmun säger många bland ortsbefolkningen än i dagatt nu har bolaget köpt sig fri för en stoppstyver och kanreglera och dona som de själva vill utan att någon blandarsig i leken. Det är ur allmänrättslig synpunkt viktigt attallmänheten har stort förtroende för de domar som efterhand kommer att avges och som berörstörre delen av landet från norr till söder.Kammarkollegiet och är demyndigheter som närmast har att föra allmänintressenastalan i dessa ofta komplicerade frågor och där jurister ochövriga experter talar ett språk som gemene man och kvinnahar svårt att förstå. Kammarkollegiet bör ges i uppdrag atttitta närmare på frågan och utifrån detta vidta åtgärder isyfte att allmän- och miljöintressena ges ökat företräde isamband med behandling av vattenmål.Även frågan om ersättning till enskilda och andra somutsätts för erosionsskador och fiskefrämjande åtgärder böringå i uppdraget. I frågekomplexet bör framhållas attallmänintresset ges en betydligt mera uppmärksammad ochmarkerad roll med benäget biträde av skickliga jurister,samhällsvetare och experter. Dessa bör bättre ''matcha''bolagens intrimmade jurister och andra bolagsintressen ochi högre grad tillvarata allmän- och miljöintressenainkluderande de små människornas situation och derasintressen i samband med prövning av vattenmål.Miljökonsekvensbeskrivningar borde bl.a. ingå i denarsenal som domstolarna i betydligt högre grad bordebeakta i samband med omprövning av tillstånd enligt äldrevattenrättslig lagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn avnuvarande lagstiftning rörande omprövning av tillståndenligt äldre vattenrättslig lagstiftning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att beakta allmän- ochmiljöintressena,3. att hos regeringen begär attKammarkollegiet och får i uppdrag att göraen samlad s.k. älvplan för hela landet, i syfte att bättretillvarata miljö- och allmänintressena,14. att hos regeringen begär att åtgärder vidtasså att en ökad forskning sker i syfte att bevara våra gamlaoch unika fiskestammar som hotas av genetiskutarmning.1