mot · GH02Sf514 · 1994-01-25 00:00:00 — Vuxenstudiestöd för YTH och vissa lärarutbildningarRegeringen föreslår i prop. 1993/94:100 bil. 9 p. E5 attvuxenstudiestödet för yrkesteknisk högskoleutbildningskall avvecklas från . Som motivering förbeslutet anförs att undersökningar visar att flertalet av demsom genomgått YTH-utbildning har fått mer kvalificeradearbetsuppgifter och högre inkomster än om de stannat kvari tidigare sysselsättning. Enligt regeringen finns detanledning anta att en YTH-utbildning ger lika godekonomisk avkastning för den enskilde som många andrahögskoleutbildningar.Samtidigt föreslår regeringen under p. E8 att detsärskilda vuxenstudiestödet till studerande vid vissalärarutbildningar skall upphöra för studier påbörjade efterden . Regeringen anser vad gäller områdenahandel och kontor, industri och hantverk samt vård att engod rekrytering kan upprätthållas även om de studerandeerbjuds studiemedel som finansieringsform.YTH-utbildningenEnligt alla erfarenheter kommer vi iSverige att ha ett starkt behov av att kontinuerligt öka vårtekniska kompetens för att konkurrera på deninternationella marknaden. Industrin har i flerasammanhang ställt krav på förstärkning av utbildningeninom tekniska yrken.De yrkestekniska högskoleutbildningarna runt om iSverige har väsentligen bidragit tillkompetensutvecklingen inom svensk industri. Många somgenomgått YTH-utbildning har förvisso fått merkvalificerade arbeten och i flera fall högre inkomster.Samtidigt har industrin och andra samhällsområden fått envälbehövlig kompetensförstärkning genom attyrkesarbetare med lång erfarenhet från ett yrkesområdefått teoretiska kunskaper. På så sätt har praktisk erfarenhetoch teoretisk kunskap kunnat kombineras, vilketmöjliggjort en bättre kommunikation mellanföretagsledning, arbetsledning och produktion. En del harefter YTH-utbildningen gått vidare i utbildning () tillyrkeslärare. Därigenom har gymnasieskolansyrkesförberedande program fått en påtaglig förstärkning.YTH har också fungerat som ett arbetsmarknadspolitisktinstrument av stor betydelse, eftersom många genom dennautbildning klarat sig undan en hotande arbetslöshet.Det särskilda vuxenstudiestödet (SVUX) har varit enviktig, för att inte säga en avgörande, förutsättning för attkunna rekrytera yrkesverksamma till YTH-utbildningarna.Skulle SVUX försvinna och ersättas med studiemedelkommer rekryteringen under alla omständigheter avsevärtatt försvåras, dels på grund av den ekonomiska situationsom de flesta av de presumtiva sökandena befinner sig i,dels genom att en del är för gamla för att få studiemedel.Risken är till och med uppenbar att högskolorna tvingaslägga ner denna utbildning i brist på sökande.Att som regeringen i propositionen hänvisa till denförmodade goda ekonomiska avkastningen av YTH-utbildning för den enskilde som motivering för att avvecklavuxenstudiestödet leder lätt till felaktiga slutsatser.Fördet första är den som söker YTH-utbildning i en helt annansituation än den som söker andra högskoleutbildningar.Genomsnittsåldern för en YTH-sökande är , medansökanden till andra utbildningsområden är omkring 20 år.De två grupperna har således helt olika socialaförhållanden. De flesta som läser på YTH har barn och ettetablerat boende som är dyrare än ett studentrum. Mångahar dessutom dubbelt boende, eftersom de på grund avfamilj inte kan avveckla bostaden på hemorten. Det är motdenna bakgrund osannolikt att studiemedel eller någonannan låneform är tillräckligt för att finansieraYTHstudierna.För det andra får den som genomgåttYTH-utbildningen inte samma ekonomiska avkastning somde flesta andra högskolestuderande. Löneökningarna ärofta mycket begränsade och tiden för ''intjänande'' avutbildningskostnaderna är i genomsnitt 10--kortare änför andra högskolestuderande.För det tredje har de deYTH-studerande ofta, utöver rent ekonomiska problem, enannan social situation (familj och bostad på annan ort) ände flesta andra högskolestuderande och därutöver mångagånger också studieovana.Om samhället således fortfarande anser att den härgruppen skall söka sig till högskolestudier måste de få ettekonomiskt stöd som beaktar deras sociala situation.En särskilt bekymmersam situation kan uppstå för demsom sökt YTH-utbildningar med start i augusti 1994.Ansökningstiden för dessa sökande gick ut den 1 december1993. Samtliga dessa sökande, som snart får sinaantagningsbesked, har alltså sökt i tron att de skall fåSVUX. Regeringen föreslår i propositionen att stödet skallupphöra och att endast de som påbörjatutbildningen före är berättigde till fortsattvuxenstudiestöd för att slutföra utbildningen. Det finns enuppenbar risk att de som sökt och kommit in på YTH-utbildningar som börjar nu känner sig sviknaoch av ekonomiska skäl kommer att hoppa av utbildningen.Sammantaget innebär regeringens förslag en väsentligenminskad utbildningsmöjlighet för den grupp som kanskebäst behöver vidareutbildning. Detta rimmar synnerligenilla med samhällets tidigare uttalade målsättning omkompetensutveckling av arbetskraften.Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissalärarutbildningarDe ekonomiska villkoren under utbildningen har storbetydelse för de studerande och påverkar antalet sökande.De studerandekategorier som här avses har antingenonmfattande högskolestudier (de forskarutbildade),högskolestudier och yrkeserfarenhet (blivande lärare itekniska ämnen och vårdlärare) eller omfattandeyrkeserfarenhet (blivande lärare i handel och kontor samtindustri och hantverk). De är i genomsnitt betydligt äldreän andra lärarstuderande och innehar normalt anställningarmed lön (doktorandtjänster och andra tjänster).Många har familj och försörjningsbörda som gör att manfår svårt att klara av de ökade utbildningskostnader somförslaget medför. 1983/83 avskaffades det dåvarandeutbildningsarvodet för blivande lärare i yrkesämnen, vilketmedförde att betydligt färre sökte sig till dessa utbildningar.Rekryteringen förbättrades 1987/88 då utbildningsarvodetinfördes igen. En försämring inträdde på nytt 1993/94, dåutbildningsarvodet ersattes med särskilt vuxenstudiestöd.Det är nu svårt att fylla platserna på flertalet av dessautbildningar. Ett avskaffande av särskilt vuxenstudiestödkommer erfarenhetsmässigt att medföra en ytterligareförsämrad rekrytering.För närvarande reformeras gymnasieskolan, vilket bl.a.medför att alla utbildningar blir treåriga. Kvaliteten påundervisningen skall höjas. Förutsättningen för att kunnage alla ungdomar en god och meningsfull utbildning är att man har kunniga och skickliga lärare i såvälallmänna ämnen som yrkesämnen. Gymnasieskolan harlänge haft en stor brist på lektorer, beroende på att alltförfå studerande genomgår forskarutbildning.Gymnasiereformen och yrkeslivets utveckling medförvidare att lärarna i yrkesämnen behöver såväl breddadeyrkeskunskaper som ökade teoretiska kunskaper, vilket förnärvarande utreds av regeringen. Det är mot dennabakgrund oerhört väsentligt att de ekonomiska villkorenunder lärarutbildningen är sådana att kvalificeradepersoner även i fortsättningen kan rekryteras till dessautbildningar.Medelåldern hos gymnasielärare är hög. Ungefär hälftenav nuvarande lärarkår beräknas avgå med pension inom dennärmaste tioårsperioden. Ett avskaffande av särskiltvuxenstudiestöd medför en mindre examination avgymnasielärare även om åtgärder senarevidtages för att kompensera de negativa verkningarna.Bristen på lektorer ökar och en brist på kompetenta lärarei yrkesämnen blir sannolikt följden. Gymnasieskolan kandärigenom få svårt att uppfylla de förväntningar som ställtspå reformen. Från bl.a. och framhålles attavskaffandet av särskilt vuxenstudiestöd kommer attmedföra en minskning av examinationen av lärare med högteoretisk och/eller yrkeskompetens.Vad ovan anförts är också i hög grad tillämpligt förvårdlärarutbildningen. Utbildningsprogrammen hargenomgått stora förändringar . Denvårdpedagogiska forskningen har gjort att man nu kanarbeta med en fortlöpande forskningsanknutenämnesteoretisk och praktisk pedagogisk utbildning. Dettainnebär att de vårdlärare som utbildas har en klart högrekompetens jämfört med tidigare utbildade vårdlärare.Det särskilda vuxenstudiestödet (SVUX) har en mycketstor betydelse för rekryteringen till vårdlärarutbildningen.De presumtiva lärarkandidaterna utgörs avyrkesverksamma kvinnor med tidigarevårdhögskoleutbildning samt många års yrkeserfarenhet.Ur jämställdhetsperspektiv är det därför av särskild vikt attdet kvinnodominerade vård- och omsorgsområdet beredsmöjlighet till vidareutbildning och forskning.Lärarutbildningen har gett sådana godavidareutbildningsmöjligheter för dessa kvinnogrupper.Också i ett internationellt perspektiv medkompetenshöjning genom studerandeutbyte via t.ex.ERASMUS vore det djupt olyckligt om antaletvårdlärarstuderande skulle minska.I kompetensutredningen -- SOU 1992:7 -- konstaterasatt: ''Arbetskraftens utbildning är otillräcklig för deframtida kraven i arbetslivet.'' Detta är bl.a. en avanledningarna till ''breddningen'' av gymnasieskolansutbildningar. Regeringen har också tillsatt en utredning omkompetenskrav för gy-lärare i yrkesämnen (Dir. 1993:79).Vid ett seminarium på framkom att yrkeslärarnas kompetens är för låg, ochallt tyder på att man kommer att öka intagningskraven tillutbildningen t.ex. genom ingenjörsutbildning, yrkestekniskhögskoleutbildning etc.Ett borttagande av de ekonomiska förutsättningarna fördessa studerandegrupper som antagningskravenhöjs kommer sannolikt att starkt försvåra rekryteringen tillde berörda utbildningarna vilket går stick i stäv medregeringens och tidigare klart uttalademålsättningar för dessa utbildningar.Mot denna bakgrund anser vi det synnerligen olyckligtatt avveckla vuxenstudiestödet under E5 och E8. Riksdagenbör därför uppmana regeringen att återkomma med förslagtill fortsatt finansiering av dessa utbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om vuxenstudiestöd till yrkestekniskhögskoleutbildning och vissa lärarutbildningar.