mot · GH02N416 · 1994-01-25 00:00:00 — Vedeldningen har ökat kraftigt de senaste 10--15 åren. beräknas mer än vart femte småhus använda ved somhuvudsaklig värmekälla.Installationer av moderna pannor ochackumulatortankar har inte hållit jämna steg medvedeldningens ökningstakt. Följaktligen har vedeldningenorsakat en del miljöstörningar, framför allt av lokalkaraktär.Naturvårdsverket och presenterade i slutet av1993 en rapport om miljöutsläpp från småskalig vedeldning(SNV rapport 4270). Framför allt massmediernas referat avrapporten har givit intryck av att vedeldning på vissa hållbör förbjudas.Det ger en felaktig bild av hur vedeldning i stort börbetraktas.Av samtliga ''alternativa'' energikällor som förts på tal isamband med 1970-talets oljekriser och i samband medfolkomröstningen om kärnkraft, är veden den endaenergikällan som utvecklats av egen kraft, utan ekonomisktstöd och nästan utan att ''ansvariga myndigheter'' ens känttill den snabba utvecklingen.Veden är en inhemsk och förnyelsebar energikälla, denger inget nettotillskott av koldioxid till atmosfären och inteheller något ökat svavelnedfall. De föroreningar somorsakas av vedeldningen är till stor del beroende av hur ochmed vilken utrustning man eldar.Därför är det nu angeläget att vedeldningen inte hejdasgenom felaktiga signaler och dåligt underbyggda generellaförbud. Istället bör vedeldning stimuleras, teknikenförbättras och kunskapen ökas.Hittills har mycket små forsknings- ochutvecklingsresurser satsats på vedeldning, trots att vedenredan ger mångfaldigt mer energi än andra mer gynnade''alternativa'' energislag. En omprioritering bör därförövervägas, framför allt för att stimulera utvecklingen avännu bättre och renare pannor än vad som finns påmarknaden . Det konstateras i nämnda rapport attteknikutvecklingen på området är svag. Deanslag som satsas inom forskningsprogrammet ''småskaligförbränning av biobränslen'' omfattar pannor upp till 10MW. Där bör markeras en prioritering mot pannor ivillastorlek eller tillskjutas särskilda medel förteknikutveckling av pannor i storleksklassen 20--50 kW.Bara genom att byta ut gamla pannor mot dagensmoderna teknik kan utsläppen av vissa ämnen minskas tiondel och andra ämnen till en hundradel. På sammasätt som man kunnat få investeringsstöd till marginellaenergikällor som sol och vind bör ett visst bidrag för att bytaut icke helt uttjänta pannor mot moderna vedpannorinföras. Regeringens förslag i budgetpropositionen är idenna del tillfredsställande. Det bör också understrykas attdet ligger ett stort självintresse i byte till moderna pannor.Den besparing av bränsle som åtstadkommes genom dettamotiverar i sig investeringen.Eftersom modern vedeldning också kräver kunskap börutbildning i ämnet stimuleras. Det finns litteratur ochmaterial för studiecirklar vilket kan vara en lämplig form förstudier. En sådan studiecirkel skulle kunna resultera i ettintyg eller certifikat som i sin tur kan bli ett instrument förbland annat försäkringsbolag och kommunalatillsynsmyndigheter vid bedömning av till exempelbrandrisker, sotningsfrister och annat, givetvis ikombination med typen av utrustning.För att stimulera istället för att förhindra en vidareutveckling av vedeldningen bör sammanfattningsvisföljande åtgärder utredas:omprioritering avenergiforskningen för att utveckla ännu bättre och renarevedpannor,utbildning i modern vedeldningsteknik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av vedeldningsteknik.