mot · GH02N402 · 1994-01-25 00:00:00 — Biobränslen m.m. ur vegetabiliska oljor BakgrundBiobränslenBiobränslen är den gemensamma beteckningen förenergiskog, hyggesrester, halm, rivningsvirke m.m. menäven torv. De är samtliga produkter av sol, vatten ochmineraler via växternas fotosyntes. Till biobränslen kanockså räknas jordbrukets grödor och de förädladeprodukter som kan utvinnas.Intresset för biobränslen ökade snabbt i samband medsjuttiotalets oljekriser och aktiviteten på området har haftett påtagligt samband med oljeprisets utveckling. Intressethar också ökat då bl.a. Kalmarkommuns fjärrvärmeverk använder biobränsle somman köper av träindustrin. Resultaten från det projektethar visat sig mycket goda. Man löste på detta sätt ett stortavfallsproblem för industrin som kommunen fickbillig energi för uppvärmningen av kommunens fastigheter.Redan i dag svarar dock biobränslet för närmare 30 TWhav vår samlade energiproduktion. En betydande del avdetta används inom massa- och trävaruindustri. Avfall,trädbränslen och torv motsvarande ca används förenergiproduktion i värmeverk.Ur miljösynpunkt är biobränslena klart att föredraframför fossila bränslen, i synnerhet kol och olja, framförallt därför att de i stort sett inte innehåller svavel. Däremotavger de viss mängd kväveoxider och kolväten främst viddålig förbränning. Vidare medför en intensivbiobränslehantering med ''dammsugning av skog'' efterhyggesrester m.m. att näringsbalansen kan rubbas, medaccelererad försurning och sämre tillväxt som följd.Det främsta miljöargumentet för biobränslen ärsannolikt deras förbrukning av koldioxid när träd, buskaroch gräs växer upp. Vid förbränningen avges visserligenåter koldioxiden, men till skillnad från de fossila bränslenainnebär detta att biobränslena i princip är neutrala när detgäller negativa klimateffekter.Potentialen för användning av biobränslen förenergiutvinning är mycket stor. Utöver rent ekologiska krav gäller dettillgången på råvara där skogsindustrins behov redan ärsvåra att tillgodose. Det kan dessutom hävdas att denekonomiska nyttan av förädling normalt är större än vadden är av förbränning.Även med beaktande av detta talar dock starka skäl föratt en väsentligt större del av vår energiproduktion skallbaseras på biobränslen eftersom dessa är förnybara,inhemska och ur miljösynpunkt mycket fördelaktiga underförutsättning att verksamheten inte strider motgrundläggande ekologiska hänsyn.Tack vare god skogsvård finns visst utrymme för attutnyttja mer av träd och hyggesrester på näringsrik mark,men framför allt bör energigrödor odlas på därjordbruket efter hand avvecklas.Alternativa drivmedelProduktion av alkoholerEnligt är det väsentligt mycketbilligare att producera metanol än etanol. Där bör manpröva olika former av biomassa som råvara. De försök mangjort tidigare bör få en vidare utveckling och då med ettbredare sortiment av biomassa, t.ex. den gröna biomassansom kan skördas . Inom skogsbruket kanalkoholer produceras från vedråvara. Enligt vår meningfinns en stor utvecklingspotential inom vår region därskogsavfall och lövenergiskogsflis tillsammans medöverskottsgrödor i jordbruket kan utgöra förutsättningarför drivmedelsinriktad alkoholproduktion.Med hänvisning till de lyckade försök man gjort iÖsterrike bör en försöksverksamhet initieras som innebären självförsörjning av vegetabiliskt bränsle av omestradolja. Vi vill i det sammanhanget att det bereds möjlighetertill styrning av att introducera vegetabiliska oljor i bränslenoch hydraloljor.Den forskning som i har gjort närdet gäller att ta fram en vegetabilisk olja som går attanvända vid framställning av tryckfärger är ju avnaturmiljöhänsyn mycket intressant. För att förbättramiljön i tryckeribranschen så bör en styrning ske till attanvända tryckfärger som är baserade på vegetabilisk olja.Inom skogsbruket kan alkoholer produceras frånvedråvara. I pågår utvckling av en mycketintressant och möjligen effektiv metod, IOGEN-metoden,för att på enzymatisk väg bryta ner cellulosa till sockersamtidigt som en jäsningprocess inleds. En viktigförutsättning för bärkraft i metoden är tillgång till laktos, ettämne som ingår i ostvassla. Sådan produktion finns iKalmar län.Men stöd av den modell som finns i Neulengbach-Asperhofen i bör en försöksverksamhet initierassom innebär en självförsörjning av vegetabiliskt bränsle avomestrad olja som används av jordbruksmaskiner i delar avsydöstra . Fördelen med rapsolja är bl a attkostnaderna kan hållas nere genom försäljning avbiprodukter som foderkakor och glycerin.För att säkerställa en regional utveckling baserad påKalmar läns särskilda förutsättningar vill vi initiera enomvandling av grödor och annan biomassa till alkoholer,vegetabilisk olja och biogas avsedda för motordrift. Vi villockså att möjligheterna att utveckla vegetabiliska oljor tillbränsle utreds tillsammans med krav på styrmedel förvegetabiliska oljors introduktion i hydraul- ochsmörjsystem. För att våra nationella trafik- och miljömålskall kunna uppnås ser vi de alternativa drivmedlen som enmycket viktig del i det nätverk av åtgärder som blirnödvändiga.Vi har ett trafikpolitiskt beslut som har två målför bränsleförbrukningen.1. Energiförbrukningen för nya fordon bör successivtminska.2. Den långsiktiga utvecklingen av tranportsystemet börsyfta till en minskning av oljeberoendet och en övergång tillalternativa drivmedel och system som på kanbaseras på inhemska, förnyelsebara råvaror.Dessa mål motverkas av utvecklingen. Det sker enkraftig tillväxt av transportarbetet. Förbrukningen avbränsle inom sektorn har ökat . Merän bränslen förbrukas inom allatransportsektorer. Ökningen är per år.Ett ytterligare mål är koldioxidmålet för vilkettransportsektorns bränsleval är av avgörande betydelse.Det kan nås antingen genom defensiva åtgärder typfördelningspolitiskt oacceptabla åtstramningar eller med enoffensiv substitutionspolitik.Det finns en mängd goda skäl att utveckla en strategisom uppfyller de av fattade miljömålen. Vi inseratt det krävs insatser inom en rad områden för att lyckas,men av regionalpolitiska skäl vill vi betona en alternativbränsleutveckling och analysera och initiera försök medmotoralternativ till ottomotorn.De finns en rad viktiga motiv för kraftfullaenergihushållningsåtgärder inom transportsektorn:minskad sårbarhet vid störningaroljeberoendet som hotmot betalningsbalansenminskade utsläpp av försurande,gödande och klimatpåverkande ämnen.Insatserna kan återföras för att tillgodose allmännavälfärdsmål.Vi anser att de åtgärder som vidtas skall vara baseradepå en kostnadseffektiv syn och att fördelningspolitiska ochmiljö- och regionalpolitiska aspekter skall sammanvägas.Till följd av oron i vissa oljeproducerande länder har enkraftig, konstlad prisökning på fossilt bränsle skett.Alternativa bränslen framstår då som mycket värdefulla.Det bör övervägas om inte en introduktion av alternativabränslen, om än i mindre skala, kan motivera en lägreskattesats.Enligt vår mening är en regional metodutveckling och entillämpning av befintliga metoder särskilt angelägen inomområdena motoralkoholer, biogas och etanol.De hittillsvarande försöken har inneburit fördyringar avtransporter där alternativa bränslen ersatt fossila. Det pågårför närvarande både utveckling av effektiva metoder föralkoholframställning ur vedråvara och utveckling av nyteknik i användarledet. Den samlade bedömningen är attmed nuvarande beskattningssystem utgör alternativabränslen ett mer kostsamt alternativ sett ur enbartekonomisk synvinkel.Vi anser att de energi- och miljöpolitiska målen vägertyngre än omedelbara krav på likställd eller bättrekostnadsbild jämfört med bensin eller dieselolja.Vi vill att frågorna om motoralkoholer prioriteras i detregionala utvecklingsarbetet, särskilt som sydöstra goda förutsättningar att nå positiva resultat. Under eninledningsperiod bör verksamheten, som är av riksintresse,stödjas med statliga insatser kombinerade med insatser frånberört näringsliv och offentlig verksamhet.Alternativa motortyperDet är enligt vår mening angeläget att analysera vilkamöjligheter den s k Elsbett-motorn har, ställt i relation tillproduktionen av rapsolja i distriktet.Elsbett-motorn som arbetar efter dieselprincipen kannyttja icke fossila bränslen för drift. Det innebär attexempelvis rapsolja kan användas. Motorkonceptet ärrelativt väl beprövat i form av olika prototyper och kananvändas för såväl person- som lastbilar. Elsbett-motornbygger på en hög energieffektivitet och prov har visat att viden jämn hastighet av /h i en medelstor personbil varförbrukningen av vegetabilisk olja ca 0,32 l/mil.Vi vill initiera ett bredare försök med Elsbett-motornoch anser att samverkan med SLU i det försök som pågårmed Elsbett-motorn inmonterad i en traktor är ettangeläget regionalt utvecklingsarbete.Regional utveckling mot nationella målDe nationella miljömålen när det gäller utsläpp avföroreningar från transportsektorn tillåter inte attutbyggnaden av fossilbränslebaserade trafiksystem kommertill stånd. Även stora industriutbyggnader kan äventyras ominte ny teknik tas i anspråk. Med en övergång till ett systemdär alternativa drivmedel kombineras med fossila och därolika styrmedel samverkar kan ökad valfrihet bibehållas.En styrning mot icke fossilbaserade bränslen innebär attsamhällskostnader som uppstår med miljöförstörandefossila bränslen kan minska. Allmänt sett utgör hårda, menvälgrundade, miljökrav både möjligheter och svårigheter.Möjligheterna ligger i utvecklingen av miljövänligarealternativ. Svårigheterna ligger bl.a. i att en utvecklingbaserad på fossila bränslen försvåras.Våra slutsatser och förslagGenom ett regionalt samarbete mellan myndigheter,näringsliv, högskola och partsorganisationer kan en mjukövergång från produktion av bl.a. exempelvis socker tillproduktion av biomassabaserad alkohol ske. Ett sådantsamarbete bör utvecklas med statligt stöd för att sedanövergå i självfinansierad form.För att ytterligare utvecklaalternativa drivmedel bör regionala försök initieras förproduktion av grön biomassabaserad alkohol med en radväxter som bas. Dessutom bör skogsavfallets lämplighetsom underlag för etanol- och metanolproduktion utvecklasgenom försök i län.En utveckling av vegetabiliskolja som basämne vid framställning av tryckfärger ochandra färgämnen.En utveckling av rapsoljansmöjligheter som drivmedel bör analyseras och enförsöksanläggning med omestring av oljan bör byggas föratt dels anpassa oljan till befintliga dieselmotorer, delsanpassa oljan till energisnåla Elsbett-motorer som på siktkan bli värdefulla motoralternativ.För att nyttiggöra detorganiska avfallet bör satsningar på produktion av biogasinitieras. När källsortering av hushållsavfallet kommer tillstånd underlättas separeringen av hushållens organiskaavfall. Produktion av biogas bör koncentreras till störredeponier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla ett alternativtenergisystem för transportsystemet och föruppvärmningssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd föratt utveckla etanolproduktion baserad bl.a. påsocker,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utveckla ettbiogasbaserat uppvärmningssystem samt att inleda försökmed omvandling av biogas till etanol,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd för att utvecklaoljeväxtforskningen samt för att i regionen stödjauppbyggnaden av en växtoljebaserad omestringsanläggningför tillverkning av miljövänlig ''vegetabilisk dieselolja'',5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utvecklatryckfärgstillverkning ur vegetabilisk olja,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utveckla metoderför att kostnadseffektivt omvandla skogsavfall, lövmassaetc.