mot · GH02U624 · 1994-01-25 00:00:00 — Den formella grunden för FNs iHaag är FN:s stadga, artikel 92, ''Förenta nationernasfrämsta rättsskipande organ''.I ingår 15 domare, som ärvalda av generalförsamlingen och säkerhetsrådet,oberoenda av varandra. Statuterna rekommenderar denationella förslagsställarna att före kandidatnomineringenkonsultera sitt lands högsta domstol, de juridiskafakulteterna och nationella sektioner av internationellajuridiska akademier. Syftet är givetvis att undvika ett alltförstarkt politiskt regeringsinflytande vidkandidatnomineringen.För ett giltigt val krävs att vederbörande kandidaterhåller absolut majoritet i både generalförsamlingen ochsäkerhetsrådet.Domarna ska visserligen väljas utan hänsyn tillnationalitet. Men enligt artikel 9 ska väljarna ha i åtanke attdet skall finnas garantier för att domstolen som helhetmåste kunna företräda ''civilisationens olika huvudformeroch världens främsta rättssystem''.Domarna ska ha hög juridisk kompetens och högstamoraliska anseende. De ska inneha de kvalifikationer, somi deras hemland krävs för de högsta domarämbetena ellervara rättslärda med erkänd sakkunskap i internationell rätt.Inte mer än en domare får väljas från samma land. De väljspå med möjlighet till omval. Domstolen är beslutsförmed nio domare. Domarna är oavsättliga. Endast om övrigamedlemmar av domstolen enhälligt förklarar att en domareinte längre fyller förutsättningarna för domarsysslan kandomaren avsättas.Internationella domstolen i är FN:s främstajuridiska organ. Samtliga FN:s medlemmar är anslutna tilldomstolsstadgan (artikel 93). Varje stat, som är medlem avFN, förpliktar sig att godta domstolens beslut i mål därvederbörande stat är part.Generalförsamlingen och säkerhetsrådet kan också hosdomstolen begära icke bindande råd i juridiska frågor.Yttranden på sådana frågor är meningsyttringar medutomordentligt stor tyngd och måste, åtminstone om detgäller någon institution inom FN, respekteras av det organsom framställt frågan.För att avgöra mål enligt summariskt förfarande kan enkammare om fem domare tillsättas. Parterna ges möjlighetatt i samråd med domstolens president påverka antaletledamöter i en kammare och valet av dessa. Kammarenfungerar som en skiljedomstol och kan sammanträda påannan plats än i och anlita olika experter. Reformenhar vitaliserat domstolens arbete.Domstolen skall enligt artikel 38 första paragrafenavgöra tvister ''i överensstämmelse med internationell rätt''.I allmänhet får en dom det innehåll som majoriteten avdomarna anser att den skall ha. Vid lika röstetal harpresidenten utslagsröst.Under många år har på sindagordning haft ''Översyn av Internationella domstolensroll'', som ett ärende.Av de 15 domare som ochsäkerhetsrådet valt finns ingen kvinna. Även om kraven tillämbetet är höga bör det ändå bland världens länder finnaslämpliga kvinnliga domarkandidater.Om väljarna, dvs de olika staterna, enligt artikel 9 skabevaka att det finns en garanterad säkerhet så att domstolen''företräder civilisationens olika huvudformer och världensfrämsta rättssystem'' bör hänsyn också tas till att hälften avvärldens befolkning faktiskt är kvinnor och att en stor del avFNs arbete gäller kvinnor i många av FNs medlemsländer.Detta faktum bör återspeglas i domstolens sammansättningvad gäller kön. finns ingen kvinnlig domare i FNsInternationella domstol i tanke på goda internationella anseendesamt erkända arbete för mänskliga rättigheter ochjämställdhet bör i FN verka för en jämnkönsfördelning i FNs . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN bör verka för enjämn könsfördelning bland domarna vid FN:sinternationella domstol i .