ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf243 · 1994-01-25 00:00:00 — Sjukersättningsnivån vid långvarig sjukdom Efter förslag av regeringen i proposition 1992/93:31 omändrad sjukersättning m.m. beslutade attersättningsnivån efter 365 dagars sjukskrivning skullesänkas till av den sjukpenninggrundandeinkomsten. framhöll i sittbetänkande 1992/93:SfU9 att det bland de långtidssjukafanns försäkrade som passerade ettårsgränsen i sinsjukdomsperiod på grund av att den medicinskarehabiliteringen inte var avslutad och arbetsinriktaderehabiliteringsåtgärder därför ännu inte var meningsfulla.Det fanns också försäkrade för vilka sådanarehabiliteringsåtgärder inte var meningsfulla och för vilkaförtidspension/sjukbidrag inte heller var aktuellt. Utskottetförutsatte därför att regeringen skulle återkomma tillriksdagen med förslag om tillfredsställande regler för dessagrupper.Regeringen återkom i proposition 1992/93:178 ochföreslog att sjukpenning skulle utges avSGI:n för tid efter den 365:e dagen i sjukfallet till personersom genomgår medicinsk behandling eller rehabilitering.Som villkor skulle gälla att behandlingen ellerrehabiliteringen ordinerats av läkare och ingår i en avförsäkringskassan godkänd plan. Regeringens förslag vardock så oklart att socialförsäkringsutskottet preciseradebl.a. vad medicinsk behandling är jämfört med vad somstod i regeringens proposition. Vidare antogs att deföreslagna reglerna sannolikt skulle innebära att den 80-procentiga ersättningsnivån skulle komma att gälla för denöverväldigade majoriteten av alla långtidssjuka. Efter dettagodkände förslaget.Socialförsäkringsutskottet har genomfört enoffentlig utfrågning om bl.a sjukpenningen förlångtidssjuka. Vad som bl.a. framkom var att reglerna ärsvårtolkade och orättvisa. Samt att människor tvingas levapå socialbidrag på grund av låg ersättningsnivå vidlångtidssjukdom.Endast 13 000 av de drygt 50 000 som är sjukskrivna längre än har ansökt om attfå behålla av lönen. Av dessa har 7 100 fått klartecken att så blir fallet. De allra flestalångtidssjuka får därför leva på av sin lön ochdetta innebär att många långtidssjuka har både sin sjukdomoch ekonomiska problem. Detta var inte meningen närriksdagen klubbade igenom förslaget och därför föreslår viatt ersättningsnivån efter 365 dagars sjukskrivning ska av SGI. Med hänvisning till det anförda föreslåsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättningsnivån efter 365 dagarssjukskrivning.
mot · GH02Sf244 · 1994-01-25 00:00:00 — I årets statsverksproposition föreslås en höjning avavgiften vid det första tillfället för medicininköp till 125kronor, en höjning med . Denna höjning ger etticke oväsentligt tillskott till statskassan. kan mankonstatera, att denna höjning knappast motsvarar deallmänna kostnadsökningarna, även om dessa undernuvarande regering varit små.De människor som är i ständigt behov av medicin hardenna kostnadsfritt. Till denna kategori hör astmatiker ochde som lider av Parkinsons sjukdom. Detta är bra och är atthälsa med tillfredsställelse.Men en annan kategori patienter som är i ständigt behovav medicin är de som är transplantationsopererade. Dessahar emellertid inte fri medicin. Mitt förslag är därför attdessa patienter också får tillgång till fria läkemedel och attkostnaden för första medicininköpstillfället höjs till 150kronor. Detta ger både transplantationsopererade frialäkemedel och förstärker ytterligare statsbudgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en höjning av första tillfälletsinköp av läkemedel till ,2. att beslutar om fria läkemedel förtransplantationsopererade i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GH02Sf245 · 1994-01-25 00:00:00 — fick de personer som varit sjukskrivna längreän sin sjukpenning sänkt till . Endast desom ansökt om och beviljats medicinsk rehabiliteringanvisad av läkare kan få . Det finns också en regelom att den som behandlats för livshotande sjukdom skakunna få i sjukpenning.Det var ett ovanligt dåligt utarbetat förslag somregeringen kom med och socialförsäkringsutskottet fick påflera punkter göra preciseringar för att förslaget skullekunna genomföras. Bl.a. fick man definiera innebörden avmedicinsk behandling.Regeringens huvudsakliga syfte med försämringen varatt spara. Att få läkarna att undvika långa sjukskrivningaroch att se till att de långtidssjukarehabiliteras. Med facit i hand ledde beslutet till ett totaltmisslyckande. Det har drivit upp antaletförtidspensionerade till en aldrig skådad nivå.Effekten blev:Ett ökande antalförtidspensionerade.Besparingen blev 30 miljoner istället för regeringens beräknade 1,2 miljarder. )en ännumindre besparing, med tanke på den utestängning, ellerrättare sagt utslängning, från arbetslivet som 70-procentsersättningen medförErsättningsnivån ger intedrägliga ekonomiska villkor.Försäkringskassorna har inte varit särskilt generösa utangått in för att snålt tolka beslut. Detta harinneburit att av dem som ansökt om 80-procentig ersättninghar endast beviljats detta.Enligt kassorna är det ingen behandling att ha ett ben igips, en diskbråckspatient som ligger still kan få högreersättning men då måste en distriktssköterska komma ochse till honom då och då, regelbundna kuratorssamtal ansesinte som rehabilitering, över huvud taget någon form avegenvård.Detta har gjort att relativt få av de 53 000 (sept. -93)långtidssjukskrivna har ansökt om den högre ersättningen.I september 1993 uppskattade att ansökt.Vänsterpartiet anser att nackdelarna med 70-procentsregeln är så stora att den skall avskaffas. Vianslår därför i vår budgetmotion 100 miljoner tillåterställandet av de långtidssjukskrivnas ersättningar av hel sjukpenning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt återställer sjukpenningnivån från 70- till 80-procentig ersättningsgrad för personer som är sjukskrivna imer än enligt vad i motionen anförts om denegativa konsekvenser detta får för de långtidssjuka.
mot · GH02Sf247 · 1994-01-25 00:00:00 — För att kunna fortbilda sig och utvecklas i sitt arbete ochdärmed upprätthålla och fördjupa sin kompetens är det oftanödvändigt att kunna delta i fort- och personalutbildningeller att kunna ta del av aktuell litteratur på sitt sakområde.Sådant material är det naturligt att arbetsgivarentillhandahåller.Är man synskadad är det inte lika naturligt attarbetsgivaren står för dessa kostnader eftersom det är dyrtatt överföra tillgängliga medel till talkassetter ochpunktskrift.Nu kan synskadade få tillgång till denna typ av materialmen det är omständligt:Man vänder sig till företag ibranschen som gör överföringen och ger en offert.Manansöker om bidrag från ,(arbetshjälpmedel).Man vänder sig till företaget ochbeställer överföring av materialet.Detta är en omständlig process och tar vilket göratt synskadade kommer efter i kompetensutvecklingen ochdärmed löper större risk att inte få ha kvar arbetet.Det skulle underlätta för synskadade om Tal- ochpunktskriftsbiblioteket hade hand om medlen och ansvaretför att administrera denna verksamhet. Det kunde då ävenske en samordning så att synskadade inom sammaarbetsområde fick tillgång till det producerade materialet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att medel frånförsäkringskassorna för att producera arbetshjälpmedel iform av talkassetter och punktskrift överförs till Talochpunktskriftsbiblioteket enligt vad i motionen anförts om ensmidigare administration som ger synskadade snabbaretillgång till ny branschinformation.
mot · GH02Sf249 · 1994-01-25 00:00:00 — Förtidspension och ideellt arbete Från kan förtidspension beviljas enligtfyra olika grader, hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedelspension. Vid hel pension begränsas inkomst av arbete tillhögst . Den praxis som utvecklats ianslutning till de förändrade nivåerna inomförtidspensioneringen står inte i överensstämmelse medavsikterna bakom förändringen. Försäkringskassanbegränsar nämligen rätten till hel pension om någon utföroavlönat arbete i större utsträckning.Detta har lett till helt orimliga konsekvenser för mångaförtidspensionerade (på heltid) som efter förmåga innehaftpolitiska eller andra föreningsuppdrag samt arbetat ideellt ihandikapprörelsen eller i annat föreningsliv.Enligt de tidigare reglerna beviljades hel förtidspensionnär arbetsförmågan var nedsatt till minst fem sjättedelar.Detta medgav att förtidspensionären kunde utföra ettuppdrag som gav viss ersättning.Praxisförändringen får till konsekvens att detta intelängre är möjligt, vilket betyder att förtidspensionärer intelängre kan inneha vare sig politiska eller andraförtroendeuppdrag. Detta kan inte vara rätt. Det stridermot alla medborgares rätt och skyldighet att åta sig politiskaförtroendeuppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ideellt arbete, politiskauppdrag av fritidskaraktär eller vård av egna barn inte skallutgöra grund för minskning eller omprövning avförtidspension för personer med funktionshinder.
mot · GH02Sf251 · 1994-01-25 00:00:00 — För att förbättra den ekonomiska situationen förmänniskor som råkat ut för allvarliga sjukdomar ellerskador borde reglerna för rätt till medicinsk rehabiliteringkunna utvidgas.I dag utgår rehabiliteringsersättningen vid arbetsinriktadrehabilitering. För människor som råkar ut för allvarligasjukdomar eller skador är inledningsvis den medicinskarehabiliteringen mest angelägen. blir det aktuellt attbörja en arbetslivsinriktad rehabilitering först sedan dengrundläggande funktionsträningen är genomförd. Enperson som, t.ex. genom en olycka, fått förlamningsskadormåste först psykiskt bearbeta funktionsnedsättningen ochlära sig klara förflyttning och blåsträning innan enomskolning eller en annan arbetslivsinriktad rehabiliteringkan bli aktuell.Uppdelningen i medicinsk och arbetslivsinriktadrehabilitering är ologisk och orättvis när det gäller rätten tillrehabiliteringsersättning. Svåra gränsdragningsproblemkan komma att uppstå eftersom skiljelinjen mellan de olikatyperna av rehabilitering alls inte är självklar.Rehabiliteringsersättning bör utgå även vid medicinskrehabilitering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till ersättning vidmedicinsk rehabilitering.
mot · GH02Sf252 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen träffade en överenskommelsemed socialdemokraterna om besparingar inomsjukförsäkringen genom en karensdag och sänkta nivåer förlängre sjukfall än . Förändringen som trädde i kraftunder innebär en sänkt kompensationsnivå från ochmed den 91:a till och med den 365:e dagen till . Förden långtidssjuke blir ersättningen såvidainte andra alternativ än fortsatt sjukpenning kan prövas.Motivet till regeringens och socialdemokraternas förslagvar främst besparingseffekter, men även en önskan attanpassa förmånsreglerna bättre till den situation som denenskilde försäkrade kan befinna sig i. Arbetslinjen inomförsäkringen hävdades.Vid behandlingen i socialförsäkringsutskottet framkomemellertid att besparingseffekten av sänkningen tilllångtidssjuka inte kunde väntas bli så stor som regeringenoch socialdemokraterna räknat med.Socialförsäkringsutskottet slog fast att en försäkrad somgenomgår medicinsk behandling eller medicinskrehabilitering kan erhålla ersättning även efter ettårs sjukskrivning.Enligt utskottsbetänkandet är målet att ingenlångtidssjukskriven som passerar ettårsgränsen ska få sinsjukpenning sänkt till utan att andra alternativ änfortsatt sjukpenning har prövats. En del i de tänktabesparingarna i uppgörelsen uteblev därmed eftersomstörre delen långtidsjuka ansågs kunna få fortsatt ersättningmed 80 %.I praktiken har dock tolkningen av beslutblivit mycket snäv. Andelen som hamnat på 70-procentsnivån har varit långt större än utskottettänkt sig. Visserligen är utvärderingstiden kort, mensannolikt kommer flertalet att endast få 70 procentsersättning även framöver med nuvarande regler.70-procentsnivån har även inneburit ett stort merarbeteför försäkringskassorna, eftersom varje fall avlångtidssjukdom måste prövas. Vidare har antaletförtidspensioneringar ökat då förtidspension framstår somett ekonomiskt fördelaktigare alternativ efter beslutet.Det är från dessa utgångspunkter önskvärt att omprövabeslutet om en sänkning av ersättningen till långtidssjuka.Medan de korttidssjuka har ett högkostnadsskydd, vilketgör att de inte drabbas lika hårt av karensdagar, harlångtidssjuka små möjligheter att kompensera sig förinkomstbortfall. En sänkning till kan därmed blimycket kännbar.En möjlig lösning för att ändå uppnå sammabesparingseffekt är att införa ytterligare en karensdag.Andra lösningar kan ge samma resultat. Förhandlingar omfinansieringen borde kunna inledas mellan departier som stod bakom ''krisöverenskommelsen''.När uppgörelsens effekter redan på det här stadiet visatsig ge oönskade och delvis oväntade effekter, bör det varaav största intresse att överväga en omprövning, i linje medsocialförsäkringsutskottets skrivningar i betänkandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ompröva beslutet om ensänkning av ersättningen till långtidssjuka.
mot · GH02Sf253 · 1994-01-25 00:00:00 — Samordningsbestämmelser i den allmänna försäkringen Lagen om allmän försäkring (LAF) och desssamordningsbestämmelser har ute i det verkliga livet skapatproblem som inte förutsågs vid införandet. Det gäller iförsta hand den reducering av tidigare beslutad livränta somsker vid en pensionering.Ett exempel: skadades genomolyckshändelse en arbetare varvid han miste sin vänstraarm. Han erhöll då ett skadestånd på samt en kompletterande livränta på . Från AFL har den skadade en livränta på och detta utgår enligt den ''gamla'' YFL. Den1 erhöll personen halv förtidspension.Då inträffar följande: Livräntan samordnas till 3/4 medpensionen och inte till hälften vilket borde vara logiskt.Detta innebär att den endast får av den tidigare fastställda livräntan eller i pengarräknat i stället för som vi förordar 22 356 kr.Enligt vår mening är detta ett orimligt förfarande ochbestämmelsen bör därför ändras så att reduceringenstämmer överens med pensionsuttaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändring avsamordningsbestämmelserna i lagen om allmän försäkring.
mot · GH02Sf254 · 1994-01-25 00:00:00 — Under 1970-, 80- och 90-talet harförtidspensioneringar ökat för att omfatta ca60 000 personer . Det totala antalet personer medförtidspension eller sjukbidrag uppgick till383.153 personer. uttryckte , attdessa siffror var alarmerande och förutsatte att allatillgängliga resurser tillvaratas för att hejda utvecklingen.Enligt de allra senast rapporterna är antalet personer medförtidspension eller sjukbidrag ca 398.000, vilket visar på enytterligare ökning.Under de ''goda'' åren var det väldigt enkeltatt få sig beviljat en förtidspension, vilket mångautnyttjade. Det kan antas att det bland dessa finnsmånga som är rehabiliteringsbara, vilket skulle kunna sparaåtskilliga miljoner åt statskassan.Det har gjorts undersökningar som visar att det finns ettvisst missbruk av systemet med förtidspensioner. T ex finnsdet svenska medborgare som antingen i eller iutlandet arbetar vidare med olika verksamheter såsomrestaurangrörelse, fruktodling m m, trots att de uppbärsjukpenning.För att i viss mån komma till rätta med missbruket samtäven hjälpa dem som vill tillbaka till det svenska arbetslivet,bör obligatorisk efterkontroll göras av allaförtidspensionerade som är . Sådan kontroll kanvisserligen ske på försäkringskassornas egna initiativ idagmen då den ej är obligatorisk sker den bara i undantagsfall.Efterkontrollen bör ske med personligt besök påFörsäkringskassan, som har mycket kunnig personalsom kan bedöma rehabiliteringsmöjligheterna för den somblivit förtidspensionerad. Undantag från det personligabesöket på kassan skall endast kunna göras för den personsom av hälsoskäl inte kan ta sig till kassan, t ex den som ärstadigvarande placerad på institution eller är gravtutvecklingsstörd. Att man inte är bosatt i landet bör absolutej godtas som skäl att ej komma till Försäkringskassan.Efterkontrollerna bör ske vartannat eller högst varttredje år, tills tjänstemannen på Försäkringskassantillsammans med förtroendeläkare bedömer att individeninte är rehabiliteringsbar.Socialutskottet anförde , att ett införande aven obligatorisk efterkontroll skulle kräva betydanderesurser. Enligt vår uppfattning och mot bakgrund av vadvi ovan anfört, skulle istället en obligatorisk efterkontrolltroligast innebära att statens totala kostnader förförtidspensionering kunde minska med åtskilliga miljonerkronor. Vi anser därför att frågan om en obligatoriskefterkontroll av förtidspensioner ånyo bör prövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk efterkontroll avförtidspensioner.
mot · GH02Sf255 · 1994-01-25 00:00:00 — Fr.o.m. har en förälder som under lång tidavstått från förvärvsarbete för att vårda ett handikappatbarn rätt till särskilt pensionstillägg.Bakgrunden till detta beslut är att det finns föräldrarsom utan att ha fått tillräckligt ekonomiskt stöd frånsamhällets sida under en följd av år lagt ned en mycket storarbetsinsats i vården av sitt handikappade barn.För att få tillgodoräkna sig detta pensionstillägg krävs attföräldern under dessa år har avstått från förvärvsarbete ochkravet är uppfyllt om föräldern inte har tillgodoräknatspensionspoäng för det aktuella året.I början av 1960-talet inträffade neurosedynkatastrofensom hade till följd att det föddes gravt handikappade barn.Den förälder som vårdade ett sådant barn fick ettvårdbidrag som var större än ett basbelopp på grund av denstora arbetsbörda dessa föräldrar hade. Detta fick till följdatt ATP-poäng tillgodoräknades. På grund härav finns det personer, i regel kvinnor, som fått 0,10 ATP-poäng(motsvarar ca /mån) och som därför inte får tillgodoräkna sig detsärskilda pensionstillägget eftersom det anses att deförvärvsarbetat och således inte är berättigade till ettsådant.Detta kan inte ha varit vad avsåg medförvärvsarbete att inte berättiga till särskilt pensionstillägg.Därför bör göra ett klarläggande så att även dessaföräldrar kan bli berättigade till särskilt pensionstilllägg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt pensionstillägg.
mot · GH02Sf256 · 1994-01-25 00:00:00 — ställs krav på att rehabilitering ska vara direktarbetslivsinriktad med en ettårsgräns för insatsen. Dettakrav begränsar möjligheterna för människor medfunktionshinder att få del av rehabilitering i former somstämmer med deras behov. Många med funktionshinderkan behöva lång, kanske flerårig, socialt och psykologisktinriktad träning, som ett mellanled, innan den egentligaarbetslivsinriktade rehabiliteringen kan påbörjas. Sådanträning kan med fördel ges vid folkhögskola. Mångafolkhögskolor har byggt upp en kunskap om hur man kanforma verksamhet så att den stämmer med dessa deltagaresbehov. Vid några folkhögskolor har särskildarehabiliterings- och habiliteringsresurser byggts upp.Med arbetslivsinriktad rehabilitering menas åtgärdersom behövs för att någon ska få eller erhålla ett arbete t.ex.arbetsprövning, arbetsträning och utbildning. Den som fårarbetslivsinriktad rehabilitering har rätt tillrehabiliteringsersättning. För att fårehabiliteringsersättning måste man göra en ansökan hosförsäkringskassan. (Rehabiliteringsersättningen består avtvå delar. Rehabiliteringspenning som ska täcka deninkomstförlust som uppstår när en person deltar irehabilitering och 2. särskilt bidrag som ska täcka en del avvissa kostnader som uppstår i samband med rehabilitering. )Den ettårsgräns som satts för rehabiliteringsinsatsenriskerar att slå ut t.ex. dem som har hjärnskador. För democh många andra med stora funktionshinder tar den socialarehabiliteringen extra -- men den kan ge mycketgoda resultat. Flera kan klara att gå tillbaka till eller ut iarbetslivet. De människor det gäller är inte många.Möjligheten tilll rehabilitering med sociala inslag vidfolkhögskola kan ha avgörande betydelse för deras fortsattaliv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet att inom ramen förrehabilitering inrymma av socialrehabilitering vid folkhögskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ettårsgränsen förrehabiliteringsinsatsen slopas för hjärnskadade och andramed svåra funktionshinder.
mot · GH02Sf258 · 1994-01-25 00:00:00 — Förtidspensionärers möjligheter att arbeta ideellt Det förekommer att personer som förtidspensionerasutför ideellt arbete i handikapporganisationer eller politiskapartier. Den nya lagen om förtidspensionering har skärptvillkoren för att erhålla full pension.I en anvisning till landets försäkringskassor sägerriksförsäkringsverket att skall ta hänsyntill ideellt arbete och kunna begränsa rätten tillförtidspension. ''Kassan bör dock beakta om den försäkrade utför arbeteav sådan omfattning och värde förarbetsgivaren/uppdragsgivaren att lön minst på 6 000kronor skulle ha betalats ut.'' heter det i anvisningen.En förtidspensionär som deltar i en politisk eller annanideell förening och har förtroendeuppdrag kan alltså förlorarätten till full pension. Pensionären kan också drabbas omhan sköter egna barn i hemmet, utför hushållsarbete ellersköter om sjuk make/maka.För en handikappad kan det ha varit omöjligt att få tagpå en arbetsgivare som kan ge lämpligt arbete och sökalönebidrag. Pensionären behöver inte vara sjuk på ettsådant sätt att han inte kan utföra ideellt arbete.I många sammanhang understryks vikten av attpensionärer är aktiva och deltar i samhällslivet. För ideellaorganisationer kan också insatserna vara värdefulla. ärdet tydligen meningen att det bästa är omförtidspensionärerna sitter hemma och tittar i taket för attvara säkra på att inget ideellt arbete utförs.Vi anser det vara nödvändigt att en översyn avregelsystemet görs så att möjligheterna till ideellt arbete gåratt förena med förtidspension. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändringari reglerna för förtidspensionering i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GH02Sf259 · 1994-01-25 00:00:00 — Enhetlig ersättningsnivå i sjukförsäkringen Sjukförsäkringen har förändratsvid flera tillfällen. De senaste förändringarna trädde i kraftden och . Den första sjukdagen är enkarensdag då ingen ersättning utgår. Därefter utgårsjukersättning av lönen --3, dag4--365 samt därefter. Förändringarna var en del av denså kallade ''krisuppgörelsen'' mellan regeringspartierna ochsocialdemokraterna den 20 september 1992.Det skall sägas att liberalerna har motsatt sigsänkningen av ersättningsnivån för långtidssjuka till 70%men vi accepterade socialdemokraternas krav på sänkningvid krisuppgörelsen. Det hade i stället varit önskvärt atteventuellt införa ytterligare en karensdag för att uppnåbesparingsmålet.Det har också framförts en hel del kritik mot de nyaersättningsnivåerna, bland annat vidSocialförsäkringsutskottets utfrågning den 7 december1993. Många är kritiska till den kraftiga försämringen avsjukersättningen till långtidssjukskrivna. Det har ocksåframförts kritik mot det krångliga systemet med olikaersättningsnivåer.Den som är långtidssjukskriven och genomgårmedicinsk behandling eller rehabilitering kan få behållaersättningen på . Regeln säger att man måste träffa enläkare en gång för att det skall räknas sommedicinsk behandling. Många långtidssjukskrivnagenomgår olika typer av behandling som är föreskriven avläkare men som utförs av annan sjukvårdspersonal. Andramedicinerar regelbundet men har en sådan sjukdom att ettläkarbesök inte kan förbättra deras tillstånd.Dessa personer mister rätten till den högre sjukersättningentrots att de är föremål för medicinsk behandling ochrehabilitering.Jag anser att sjukförsäkringssystemet bör bli merenhetligt och rättvist än det är . Därför börman ändra ersättningsnivån till från dag 3 till och medsjukperiodens slut. För att finansiera detta föreslår jag bör överväga att införa ytterligare en karensdag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en enhetlig ersättningsnivå isjukförsäkringen.