mot · GI02N3 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:35 anslutning till m.m. Den nya världshandelsorganisationen (WTO) skallövervaka det omfattande regelverk, som blev resultatet av sjuårs tidtals mycket besvärliga GATT-förhandlingar i den sjuår långa Uruguayrundan. När undertecknandet till slut kundeske i , var det en framgång förfrihandeln i så måtto att hotet om handelskrig har avvärjts.WTO-avtalet kan bli ett verksamt medel för att bemötaprotektionistiska åtgärder av det slag, som och EGbrukat tillgripa när deras företag hotats av utländskkonkurrens: antidumping, importkvoter, ''frivilliga''överenskommelser mm.Dessa världshandelns huvudaktörer har emellertid interatificerat avtalet ännu och inte heller den tredje, . Deprotektionistiska krafterna stärktes i det amerikanskakongressvalet , och det är illavarslande förfrihandeln.De rika länderna talar med kluvna tungor ihandelspolitiken. De starka omger sig själva med skydd,som de kräver att de svaga skall avskaffa sina. Deskuldsatta har genomstrukturanpassningsprogrammen tvingats avskaffa sinaimportskydd. Samma gäller EU:s politik gentemot Öst- ochCentraleuropa, som lett till att fått ett växandehandelsöverskott mot dessa länder.Mot den bakgrunden är det oroväckande att ministrarna iMarrakech deklarerade att de avsåg att eftersträva ensamordning av handels-, penning- och finanspolitiken,inbegripet samarbete mellan WTO, IMF och världsbankenför att kunna få större samordning av den globalaekonomiska politiken. Så länge och styrsav triumviratet USA-EU-Japan, befinner sig i ettunderläge.Det bör vara uppgift att stödja de fattiga ländernamot världshandelns giganter. Det vore rimligt om de fick etttidsbegränsat skydd för sina ''infant industries'', tills de kanmöta konkurrenterna på världsmarknaden.Vinnare och förlorareSverige tillhör dem som vinner på GATT-uppgörelsen.Enligt vad den dåvarande Europa- ochutrikeshandelsministern uppgav skullevinsten för svenska konsumenter och företag bli mellan 60och . har kalkylernaskrivits upp, och vinsten för världsekonomin kan bli dubbeltså stor som trodde eller 510 miljarder dollarom året.Vinnare blir (utom ), EFTA, EU, ,, , OSS-staterna -- och de transnationellaföretagen. Förlorare blir , , ,och . förlorar omkring 18miljarder kronor , medan vinner 300 miljarder.Förlorar gör också fattigbönderna i u-länderna.Kalkylerna bygger på antaganden om vinsterna av kraftigtökad världshandel. Varuhandeln beräknas växa tillår 2005. Men de bortser från kostnaderna för miljön. Skullede kostnader som alla trafikslag åsamkar samhället i formav slitage och miljöförstöring räknas som minusposter viduppskattningar av välfärdsvinster av ökad handel, är dettroligt att skattningarna visar sig kraftigt överdrivna.Resultatet skulle till och med kunna bli negativt.Om i handelssystemetWTO skall befrämja integrering ihandelssystemet. Men utfallet av Uruguayrundan innehållerinte bara förbättringar utan även försämringar för dem.De som exporterar jordbruksprodukter, kommergenom de striktare stödreglerna, främst beträffandeexportsubventioner, att få större möjligheter att konkurrerapå världsmarknaden. Däremot förlorar de -- och detgäller främst de minst utvecklade länderna i söder omSahara och -- som är beroende av livsmedelsimportoch kommer att få betala högre priser.Det s.k. (avtalet om handelsrelateradeinvesteringsåtgärder) kan bli ett hinder för att byggaupp industrier. drev här fram en rad förbud, exempelvismot krav på ett visst inslag av lokalt tillverkade komponentersom villkor för utländska investeringar. U-ländernabetecknade detta med rätta som ingrepp i varje landssuveräna rätt att utforma sin investeringspolitik inom ramenför sina utvecklingsansträngningar. Även om de fått längreövergångstider än i-länderna, måste deras intressen bevakasvid den översyn som skall göras om fem år.Även (avtalet om handelsrelateradeaspekter av immaterialrätter) gynnar i-länderna, som fårbättre patentskydd mot piratprodukter från framför allt denyindustrialiserade länderna. Det handlar inte bara ommärkeskläder och -klockor utan även om läkemedel, somkopierats och sålts billigt i . För som ärstarkt beroende av jordbruket, innebär sättet att lösa fråganom patenträttigheter en förlust. kommer transnationellabolag att kunna hämta dessa länders växtarter och spannmål,vidareutveckla dem i sina laboratorier och ta patent påprodukterna. Dessa kommer sedan att säljas dyrt tillursprungsländerna. Det gäller exempelvis medicinalväxter,som genom den nya gentekniken blivit intressanta för destora läkemedelsbolagen.Om handel och miljöMiljöfrågorna som sådana har inte varit något särskiltförhandlingsområde i Uruguayrundan. Vid ministermötet iMarrakech beslutades emellertid att upprätta en speciellmiljökommitté i /WTO och ett arbetsprogram fördenna antogs.Ur miljösynpunkt är det en framgång att det nya avtalet omtekniska handelshinder anger skydd för hälsa, säkerhet ochmiljö som legitima syften, och att det nu inte endast är envaras egenskaper som omfattas utan även hur den tillverkats.I regeringens proposition förs ett tämligen rudimentärtresonemang om den ökade handelns inverkan på miljön, ochinga bedömningar görs av t.ex. den ökade trafikens inverkan.Det är först på ett mycket sent skede som miljöaspekternakommer in i resonemangen.Den ökade långtradartrafiken som med all sannolikhet bliren följd av avtalet på samtliga kontinenter är ett betydandemiljö- och kostnadsproblem. Avgasutsläppen ökarförsurningen av mark och vatten vilket i sin tur ger effekterpå växtligheten. Slitaget på vägar i såväl i- som u-länderhärrör i stor utsträckning från den tunga lastbilstrafiken sominte bär sina egna kostnader, eftersom anläggningar avinfrastruktur oftast belastar skattebetalarna ellerpersontrafiken på väg. En del forskningsresultat pekar på attkostnaderna för lastbilstransporter skulle behöva tredubblas,om lastbilstrafiken skulle bära de kostnader den orsakarsamhället i form av vägslitage och miljöpåverkan.Sjöfarten åsamkar också världsamfundet avsevärdakostnader i form av ständiga utsläpp av olja och andraföroreningar i haven som nedsätter havensproduktionsförmåga och åsamkar skador på djur och växter.Dessa miljöskador drabbar såväl i-länder som . Deninternationella sjöfarten är också i viss utsträckning ipraktiken oreglerad vad gäller skydd för miljö, hälsa ochsäkerhet därför att fartyg registreras i vissa småstater som harrudimentär lagstiftning och saknar verklig sjöfartsinspektionoch kontroll av fartyg. Även grundstötningar och haverierorsakar samhället kostnader.Flygets utsläpp av avgaser är också ett miljöproblem sompåverkar såväl försurning som atmosfäriska förhållanden.Mycket kan inte lösas genom WTODe resultat som uppnåddes i Uruguayrundan avses leda tillökad frihandel. Men det betyder inte rättvis handel, eftersomden sker mellan styrkemässigt mycket ojämna parter. För attminska klyftorna i världen och åstadkomma en hållbarutveckling måste villkoren för förbättras medhjälp av andra instrument.Handelsavtal med ''grön protektionism'' ochsocialklausuler blir verkningslösa, när missförhållandena i ytterst beror på fattigdomen, och i-länderna inteändrar sin livsstil. Företagen måste påverkas att ta ett etisktansvar för hur de varor tillverkas, som de importerar.Rovdriften på människor och miljö är svår att stoppa medgenerella regler av WTO:s slag. Förutsättningarna växlarfrån region till region, från land till land. I tillväxtländerna iAsien och är fria fackföreningar enförutsättning för att få slut på barnarbetet och få bort farligaarbetsmiljöer och usla anställningsvillkor. I söder omSahara handlar det om att öka den inhemskalivsmedelsproduktionen och få möjlighet att förädlaråvarorna för att minska beroendet. EU måste öppna sig merför dessa länders bearbetade varor.Arbetet för friare världshandel måste åtföljas av ökadeinsatser för att de mänskliga rättigheterna skall efterlevasbättre, både de medborgerligt-politiska och de ekonomiskt-sociala. Rätten till utveckling får inte bli en tom fras.Biståndet till måste öka, om de skall kunnainlemmas i världshandeln. Utöver bistånd för att utvecklasina ekonomier, kommer de att behöva stöd för att bygga uppadministrations- och förhandlingskapacitet och effektivatullväsen.I-länderna har gett upprepade löften om ökat bistånd. Degjorde det vid , på ommiljön, och utställs återigen biståndslöften i WTO.Samtidigt har många i-länder minskat sitt bistånd, ävenSverige. har bara kommit halvvägs tillmålet, av BNP.Vänsterpartiet får anledning återkomma med förslag idessa frågor.Sverige och de fortsatta förhandlingarnaWTO blir nu forum för fortsatta handelsförhandlingar. Härmåste delta aktivt för att övervaka efterlevnaden föratt undvika uppkomsten av handelsblock och förebyggahandelskrig.Den kommitté som skall upprättas för förhandlingar omhandel och miljö, kan bli ett viktigt forum för nytänkande,och skall vara pådrivande i detta arbete. Regeringenbör i WTO såväl som i EU driva kravet att sambandet mellanökad handel och ökade miljöstörningar på grund av trafikkartläggs. De samhälliga kostnaderna för upprätthållande avtrafiksystem bör också studeras för att få en klarare bild avvari de s.k. välfärdsvinsterna består.De negativa effekterna av jordbruksreformen för ,som är nettoimportörer av livsmedel, måste motverkas,vilket bör arbeta för i den nya jordbrukskommittén,som skall övervaka avtalet.De fortsatta förhandlingarna om tjänstehandeln, som intekunde inte slutföras i Uruguayrundan, gäller finans-, tele-,sjöfarts- och personrörlighetstjänster. Denna tjänstehandeldomineras av i-länderna och några stora , somutvecklat en egen tjänstesektor. Det handlar här om centralautvecklingsfrågor som villkoren för teknologiöverföring,och i fruktar man att bli än mer beroende av destora transnationella företagen. måste stödja ekonomiska självständighet och rätt tillutveckling. Löftet om tekniskt och finansiellt samarbete föratt genomföra avtalets bestämmelser i måsteinfrias.För att motverka de negativa effekterna av -- exempelvis dyrare läkemedel och utsäden -- börreglerna för patenträtten anpassas bättre till u-ländernasbehov.I dessa förhandlingar kommer genom EU-medlemskapet inte längre att vara förhandlingspart i WTO ide delar som faller under EU:s kompetens. Enligt utslag är handeln med varor enren EU-fråga. Tjänstehandeln ingår i EU:skompetensområde så länge det inte handlar om förflyttningav personer. Villkoren för att sätta upp dotterföretag påtjänsteområdet är en fråga där EU och medlemsländerna hardelat ansvar.Sverige skall verka för att WTO-avtalen genomförs på ettekologiskt ansvarsfullt sätt och i en riktning som befordraru-ländernas långsiktiga utveckling.Detta arbete skall bedriva inom WTO, så långtEU-medlemskapet tillåter det, såväl som inom EU.Samtidigt skall på andra vägar verka för att får möjlighet att inlemmas i den friarevärldshandeln på ett sätt som gagnar dem och derasmedborgare. Ett nära förestående tillfälle blir det socialatoppmötet i . Här skall agera medkraft för att i-länderna skall uppfylla målet för sitt u-landsbistånd, av BNP. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillvarata intressenvid översynen av ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiv svensk medverkan för attförhindra uppkomsten av handelsblock och förebyggahandelskrig,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande i såväl WTOsom EU för att få sambandet mellan ökad handel och ökademiljöstörningar på grund av trafik kartlagt,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tekniskt och finansiellt samarbeteför att genomföra i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att såväl inom WTO sominom EU skall verka för att WTO-avtalen genomförs på ettsätt som är ekologiskt ansvarsfullt och befordrar u-ländernaslångsiktiga utveckling.