mot · GH02L318 · 1994-01-25 00:00:00 — Statlig lönegaranti vid konkurs Det högsta garantibeloppet enligt lönegarantilagensänktes , d.v.s. från ca 400 000 till 100 000 krper löntagare och konkurs. Utvecklingen visar att det nu ärnödvändigt att höja garantibeloppet till åtminstone 7,5basbelopp. Sänkningen av garantibeloppet har slagit hårt påtjänstemannasidan. I en stickprovsundersökning som ettTCO-förbund gjort har lönefordringarna för 51arbetstagare i tolv konkurser undersökts. I genomsnittuppgick deras krav till . För översteg kraven 200 000kr. Den genomsnittliga lönen för dessa tjänstemän var . Ingenting tyder på att dessa siffror inte ärrepresentativa för tjänstemännen i allmänhet. Man måsteha klart för sig att lagen om lönegaranti är enskyddslagstiftning och för arbetstagarna utgör lönen deninkomstkällan.Antalet lönegarantiberättigade arbetstagare har ökatkraftigt . uppgick de till ca 14 000 . omfattades ca 65 000 arbetstagare av lönegaranti.Under årens lopp har det förekommit upprepadepåståenden om att lönegarantin missbrukas. ficklönegarantiutredningen i uppgift att titta på detta.Utredningen hade kontakter med företrädare förkronofogdemyndigheterna, konkursförvaltarna ochlänsstyrelserna. I sitt slutbetänkande kom utredningenfram till att missbruket beträffande lönegarantin var avbegränsad omfattning och betydelse.Även har det i dagspressenförekommit upprepade påståenden om att lönegarantinmissbrukas. Några belägg för att situationen skulle haväsentligt förändrats efter enkätfinns dock oss veterligen inte.Det är främst de anställda i de riktigt små företagen somdrabbats av det sänkta lönegarantibeloppet. De har ofta enmycket personlig relation till ägaren. Det är långt ifrån givetatt en arbetstagare försöker få sin arbetsgivare i konkurs såsnart en månadslön uteblir. Tvärtom kan det handla om attöka arbetsinsatsen och göra allt för att rädda företaget.Lojalitet och rädsla för ryktesspridning gör att man intetalar öppet utåt om problemen.Inte sällan har därför en arbetstagare flera månadslönerinnestående när konkursen inträffar. Lönegarantin skalltäcka dessa månader, uppsägningstiden, semesterersättningm.m. Det är tydligt att begränsningsregeln vid dessa fall slårmycket hårt mot ganska låga månadslöner.Hårdast slår begränsningsregeln mot arbetstagare hososeriösa arbetsgivare. Vi ser många exempel på att vissaarbetsgivare gör allt vad de kan för att hålla sig undanförhandlingar, delgivningar och rättvisa. När konkurseninträffar kan det därför ha gått flera månader.Det kan ibland även uppstå svårigheter när enarbetsgivare skall nås för att inleda förhandlingar eller föratt delges stämning. Inom vissa branscher förekommer detatt rörelse byter ägare onormalt ofta vilket kan medförasvårigheter när det skall klarläggas vem som har varitarbetsgivare en uppkommen lönefordranavser.Naturligtvis kommer även andra löntagare att drabbasom taket sänks. Äldre tjänstemän (med högre löner ochlängre uppsägningstider) drabbas hårdare än yngre.Reformen kan också slå mot sysselsättningen. Säg att deti ett konkursdrabbat företag finns ett antal tjänstemän medmånadslöner på 20 000--och med fem eller sex månaders uppsägningstid.Vid konkurstillfället har de en eller två månadslönerinnestående och sedvanliga krav på semesterersättning. Detär säkert inget ovanligt fall. Dessa tjänstemän når ganskasnart maximibeloppet på . De har då enligt 4 § lagen om anställningsskyddrätt att med omedelbar verkan frånträda sina anställningar.Detta kan i sin tur försvåra möjligheten att överlåta rörelseni drift och därmed skada sysselsättningen.Vi anser därför sammanfattningsvis att maximibeloppetmåste motsvara åtminstone 7,5 basbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om maximibeloppet för lönegarantivid företagskonkurser.