mot · GH02Sk609 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundI miljöbilagan till årets finansplan slås fast att ekonomisktillväxt inte är synonymt med ökad välfärd. Välfärdenomfattar områden som inte fångas upp i det traditionellaBNP-måttet, t.ex. miljön. I bilagan anges också attregeringens politik syftar till att uppnå en varaktigt högtillväxt som är förenlig med naturens förmåga att bearbetaoch tåla olika sorters miljöbelastning, dvs en uthålligtillväxt. För att uppnå detta ska en ökad användning avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken användas. Enparlamentarisk utredning ska tillsättas meduppgift att utreda förutsättningar för en skatteväxling medhänsyn till bland annat bibehållande av konkurrenskraftgentemot omvärlden. Vi kristdemokrater har ansetttillsättandet av en parlamentarisk utredning som oerhörtviktig för att därigenom skapa förutsättningar för enlångsiktig och brett politiskt förankrad skatteomläggning.Därför är regeringens besked mycket positivt.Skattekilen, dvs den totala marginaleffekten på arbete,är . saknar över 600 000 människorett ordinarie arbete. Dagens skattesystem främjar inteframväxten av nya arbetstillfällen. På miljöområdet finns enomvänd ''skattekil'' som medför att utsläpp och förbrukningav ändliga naturresurser sker gratis eller till ett alltför lågtpris. Miljön förorenas utan att den som orsakar det får ståför de verkliga kostnaderna.Miljöproblemen har alltmer övergått från punktutsläpptill diffus miljöpåverkan förorsakad av konsumtions- ochlivsstilsmönster samt utsläpp till luft, mark och vattengenom ett stort antal små källor. En kraftfull miljöpolitikkan därför inte ske utan medverkan från många enskildamänniskors agerande. Användande av ekonomiskastyrmedel är därför ett effektivt sätt att få konsumenter ochproducenter att i dagliga beslut agera miljövänligt.Även om har en relativt tuff miljölagstiftninginternationellt sett, finns det fortfarande mycket kvar attgöra på miljöområdet. En effektiv miljöpolitik kan förvissoinnebära problem på kort sikt för vissa branscher, men kansamtidigt medföra att nya marknader öppnas ochsysselsättning skapas inom andra branscher.En viktig utgångspunkt är att undvika en höjning av dettotala skattetrycket. Långsiktigt måste istället strävan varaatt successivt sänka skattetrycket. En av förklaringarna tilldet blygsamma nyföretagandet och problemet att få framriskvilligt kapital har varit ett högt skattetryck ikombination med ett skatteuttag som hämmat justnyföretagande och risktagande. Skatteintäkterna får dockinte sänkas på ett sätt som rubbar den samhällsekonomiskabalansen eller leder till problem med finansieringen av detvälfärdssamhälle vi anser önskvärt. I dagens statsfinansiellaläge är utrymmet för skattesänkningar ytterst begränsat.Förutsättningar för skatteväxlingMot bakgrund av ovanstående bör beskattningenomfördelas inom ramen för nuvarande skattetryck, frånarbetskraft till miljöbelastande utsläpp, begränsadenaturresurser och energi. Två viktiga mål kan därviduppnås -- minskad miljöbelastning och ökad efterfrågan påarbetskraft.Det finns en inbyggd konflikt i en skatteväxling mellande rent fiskala aspekterna och de önskade miljöstyrandeeffekterna. Sett ur fiskal synvinkel är det naturligtvisnödvändigt att ta ut skatter på en skattebas som ärnågorlunda förutsägbar och . Ur miljösynpunkt ärdet å andra sidan önskvärt att en skatt på något sompåverkar miljön i fel riktning får konsekvensen att denskattskyldige förändrar sitt beteende och därmed krymperskattebasen. De skatter som i första hand är avsedda att haen styrande effekt, t ex svavelskatt och kväveoxidavgift, kanendast i begränsad omfattning användas för att växla motandra skatter. Men det finns ett antal miljöskattebaser somkan ge ett statsfinansiellt bidrag även på längre sikt.Exempelvis är koldioxidutsläpp tämligen oelastiskt underöverskådlig tid. För del finns det, som vi påpekatovan, ett värde i att långsiktigt minska skattetrycket. Attutnyttja långsamt krympande skattebaser för skatteväxlingkan då vara ett sätt att minska skattetrycket. Om dessutomfler människor kommer i arbete och kostnaderna för attrestaurera miljön minskar underlättasen sådan omställning.De nya jobben måste skapas i den privata sektorn, ochenligt flertalet bedömare främst i den privatatjänstesektorn. För framväxten av dessa nya jobb är dehöga skattekilarna ett hinder. Skatteväxlingen bör alltså tasikte på sänkt skatt på arbete.Drygt 40 miljarder kronor av statens inkomster kan idaguppskattas komma från miljörelaterade skatter. Detmotsvarar av BNP. Mot bakgrund av olikainternationella studier kan utrymmet för en skatteväxlinguppskattas till åtminstone 20--30 miljarder, vilket skulleinnebära att miljöskatterna skulle uppgå till av BNP.Det skulle motsvara en sänkning av arbetsgivaravgifternamed 4--, en sänkning av inkomstskattenmed 3--eller slopande av tjänstemomsen.En kombination av detta är naturligtvis möjlig.En skatteväxling kan självfallet inte sjösättas utan att enrad förutsättningar är uppfyllda. En reform i dennastorleksordning kräver en bred parlamentarisk enighet. Detär nödvändigt för att skapa den långsiktighet ochförutsägbarhet som såväl företag som privatpersoner harrätt att kräva för att få tid för anpassning. En noggrannkonsekvensanalys måste genomföras för att bedömaeffekterna för svensk industris konkurrenskraft. Härvidlagkan vi konstatera att en skatteväxling, och i övrigt effektivmiljöpolitik, också kan innebära förutsättningar för ensnabbare utveckling av miljö- och energiteknik i ,som skulle kunna skapa goda möjligheter för internationellframgång för svenska företag inom miljö- och energiteknikm.m. Erfarenheter från så gott som samtliga övrigamarknader visar att det är mycket sällan företag blirframgångsrika internationellt med produkter som inte förstproducerats för hemmamarknaden. Att ligga steget föreviktiga konkurrentländer kan alltså ge goda möjligheter förarbetstillfällen inom återvinningsindustri, ny och småskaligenergiteknik etc. Den internationella marknaden förmiljöteknik växer dessutom snabbt, uppskattningsvis med5 % varje år.Samtidigt kräver vårt ansvar, vilket också anges som enmålsättning i finansplanen, att lämna minst sammanationalförmögenhet till våra barn och barnbarn, att beslutoch handling för miljön inte skjuts på framtiden.Ekonomiskt handlar det ytterst om att inte försämra vårmest fundamentala produktionsbas -- naturen. Enskatteväxling bör ske stegvis och särskilda regler ochövergångsbestämmelser kan vara nödvändiga. Vi tror dockatt det finns goda möjligheter att ta de första stegen inomde allra närmaste åren. Andra länder, exempelvisDanmark, har tagit steg i denna riktning och deninternationella debatten visar att det finns godaförutsättningar för att flera länder följer efter och attöverenskommelser kan träffas som underlättar för enskildaländer att ta beslut i denna riktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel ochskatteväxling för att minska miljöbelastningen.