ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N29 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:161 Marknadskontroll för produktsäkerhet, m.m. Av följer att den tidigare svenska ordningenför provning och kontroll måste ändras. Det nuvaranderiksprovplatssystemet (RPP) skall avlösas med ett öppetsystem där både offentliga och enskilda organ som uppfyllerkraven på kompetens skall kunna konkurrera omuppdragen.Riksdagen godkände den s.k. EES-propositionen. Den innehåller bl.a. riktlinjer för avvecklingav riksprovplatssystemet. Detta arbete pågår medmålsättningen att avvecklingen skall vara genomförd den 1januari 1995.En viktig del i det nya systemet är att göra en principiellåtskillnad mellan den rent tekniska provningsverksamhetenoch myndighetsutövandet.Enligt vår uppfattning kan det nya systemet fungera brainom områden som regleras av direktiv enligt den s.k. nyamodellen. Systemet kan dock vara mindre bra för områdenmed äldre produktdirektiv. Dessa senare dominerar heltbland de rättsakter som ingår i (ca 600 mot 14enligt den nya modellen).De äldre direktiven kräver vanligen ettmyndighetsgodkännande av produkten. I varje land och förvarje direktiv finns normalt endast ett godkännandeorgan.I torde det närmast vara den ansvarigasektormyndigheten som skall ha denna roll. I den nuaktuella propositionen om marknadskontroll föreslås attansvaret för denna områdesvis fördelas på redan befintligasektormyndigheter.Här kan uppstå ett problem om sektormyndigheten bådehar ansvaret för typgodkännande av produkter ochsamtidigt skall övervaka att marknaden inte tillförsprodukter som är säkerhetsmässigt undermåliga. Inom EGhar man tydligt markerat att marknadskontrollen måsteorganiseras så att jävssituationer liknande den nyssnämndaundviks. I dagens svenska RPP-systen uppstår inte dettaproblem.Det nuvarande svenska systemet ger kostnadsmässigafördelar. Det säger sig självt att det är effektivare om ett ochsamma organ kan organisera och genomföra såvälcertifierings- som provningsverksamhet.Ett system som leder till ökade kostnader kan medföraen risk att kompetenta organ tappar uppdrag och marknad.Det kan leda till att förlorar egnacertifierings- och provningsresurser. Det är urnäringspolitisk synpunkt viktigt att vi behåller egenkompetens på området.Det är viktigt att beakta denna aspekt när nu ett nyttsystem byggs upp och arbetsuppgifter fördelas mellanmyndigheter och provningsorgan. För de områden somregleras av äldre direktiv bör det enligt vår uppfattning varamöjligt att i vissa fall låta samma organ ha såväl provnings-som certifieringsuppgifter. Ett sådant område kan varatypgodkännande av hel bil. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektiv provningsverksamhet.
mot · GH02Sf30 · 1994-03-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:172 Reserabatter för studerande, m.m. I propositionen redovisas bl.a. avtal gällande reserabatter förstuderande med statligt studiestöd.Vänsterpartiet har tidigare i olika motioner tagit uppfrågan om villkoren för reserabatter för studerande. Vi harerinrat om att dagens regler begränsar möjligheten tillreserabatt för högskolestuderande genom att rätten tillstuderanderabatt bara ges studerande som uppbär statligtstudiestöd.I jämförelse med andra länder är kraven för att fåstuderanderabatt ytterst stränga i . Utländskastuderande och många forskarstuderande -- grupper som ärberoende av att kunna resa genom landet -- får interabatten.Dagens studiemedel är inte avdragsgilla, och denkraftiga uppräkningstakt som rått har medrätta avskräckt många studerande från att ta studiemedel.Andra studerande får inga studiemedel eftersom de''straffats ut'' ur studiemedelssystemet. Att skälen till lågastudieresultat ofta är sociala torde stå klart.Ett allt större antal studenter måste dessutom alltsåfinansiera sina studier på annat sätt än att ta uppskuldtyngande studielån. De har helt enkelt inte råd attskuldsätta sig. En del väljer t.ex. att ta deltidsarbeten ellerandra tillfälliga jobb.En del sammanboende (särskilt de lite äldre studenternamed små barn som ofta redan dragit på sig digrastudieskulder) väljer att försöka leva på en inkomst i ställetför att ytterligare skuldsätta sig via det statligastudiefinansieringssystemet.Mot bakgrund av detta menar vi att det är orimligt utestänger studerande från reserabatter bara för att deinte uppbär studiemedel. En icke studiemedelsberättigadstudent har ofta en minst lika kärv ekonomisk situation somden som har studiemedel.Det borde räcka med att studenten är inskriven vid enhögskola och bedriver regelbundna studier för att rätten tillreserabatter skall falla ut. Ett intyg härom och giltig id-handling borde vara garanti nog för researrangören att gereserabatt. Eventuella kostnader för att också ovannämndastudenter skall få reserabatter torde också vara låga.Vänsterpartiet föreslår därför att regeringen ,genom exempelvis tilläggsavtal, utvidgar reserabattsavtalettill att också omfatta studenter som inte har statligtstudiestöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga reserabattsavtalet tillatt också omfatta studenter som inte har statligt studiestöd.
mot · GH02Sf31 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer I proposition 1993/94:173 om KBT läggs också framförslag till bostadstillägg för boende i särskildaboendeformer. Som framgår av propositionen beslutaderiksdagen om avgifter inom äldre- ochhandikappomsorgen. Bl.a. fick kommunerna ta ut avgifterför boendet i de av kommunerna övertagna sjukhemmen.Kommunerna gavs möjlighet att själva utformaavgiftssystemet med utgångspunkt i lokala förutsättningaroch med syfte att åstadkomma en neutral hyressättningmellan olika boendeformer. Regeringen anser attkommunernas avgiftssättning för boendet i främstflerbäddsrummen inte fungerar tillfredsställande. S.k.särskilt bostadstillägg skall kunna lämnas för boende ilägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum.Bostadstillägg lämnas av boendekostnadenmellan 100 och . För pensionär som bor i tvåbäddsrumlämnas bostadstillägg av bostadskostnadenmellan 100 och per månad.Det är bra att regeringen föreslår förändringar av dagensregler när det gäller att bestämma storleken avbostadstillägget för boende i särskilda boendeformer. Detfinns dock anledning till starka tvivel om de av regeringenföredragna reglerna i någon större grad verkligen kommeratt höja den boendestandard som många åldringar ärhänvisade till, små och omoderna hem där man mer ellermindre mot sin vilja tvingas leva ihop med andra och oftakanske helt obekanta rumskamrater. Att dagens regler omKBT ofta ger helt otillräckligt tillskott till en många gångerlåg pension är ovedersägligt.Det är dags för staten att gå in och klart säga ifrån att viinte längre accepterar det system som tillämpats utanbör införa beräkningar som styr boendestandarden för våraäldre. Med hittillsvarande metoder och styrmedel kankonstateras att vi tyvärr inte lyckats höja standardenpå ett acceptabelt och likvärdigt sätt kommunerna emellan.Slutsatsen av resonemanget blir att det är dags att införa ettgrundläggande normsystem för att alla skall garanterastillgång till en rimlig boendestandard. Den schablonmässigabedömning som tillämpas när man räknar ut vad denenskilde bör behålla oavsett om man bor i enkelrumoch/eller flerbäddsrum är inte tillfyllest. Enligt minuppfattning strider denna ordning mot de allmännaprinciper som tidigare utfärdat vad gälleräldreboendet och strävan mot en generellt höjdstandardutveckling inom äldreboendet. Rapporten ifrånSocialstyrelsen visar klart att många kommuner tillämparregler som i inte obetydlig omfattning går stick i stäv motvissa av de principer som angavs i propositionen om avgifterinom äldre- och handikappolitiken.Med hänsyn till kommunernas bristande förmåga attinvestera och höja boendestandarden för äldre bör särskildanormer införas för att säkra en likvärdig standard inomäldreboendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformning av bostadstillägg förboende i särskilda boendeformer.
mot · GH02Sf34 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer I propositionen föreslås att det kommunalabostadstillägget (KBT) ersätts med ett statligt bostadstilläggtill pensionärer. Bostadstillägg föreslås utges med 85procent av bostadskostnad mellan och 4 000 kr.Av propositionen framgår att hälften av kommunernaför närvarande har enhetliga regler och ersätter 90 procentav bostadskostnad mellan och per månad.Övriga kommuner har enligt propositionen som regelsamma bostadskostnadsgränser men ersätterbostadskostnad med mellan 85 och 100 procent.Regeringen framhåller att den föreslagna förändringeninnebär omfördelningar mellan pensionärerna. Mångapensionärer får sänkt bostadsbidrag, konstaterarregeringen. Det kan röra sig om fyra femtedelar avpensionärerna som får försämringar.Enligt regeringens eget exempel innebär förändringenatt pensionärer med höga hyror får mer ibostadstillägg medan pensionärer med medelhöga hyror fårsänkt bostadstillägg med som mest per månad.Orättvisa omfördelningar kan inte accepteras. Detsaknas anledning att frångå de av flertalet kommunertillämpade reglerna. Reglerna bör läggas till grund för detstatliga systemet.Bostadstillägg till pensionärer bör alltså utges med 90procent av bostadskostnaden mellan och 3 500 kr.Förslaget torde vara statsfinansiellt neutralt jämfört medregeringens förslag. Möjligen kan den nedre gränsenbehöva höjas något för bibehållen neutralitet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag, såvittnu är i fråga, beslutar att statligt bostadstillägg tillpensionärer skall utges av bostadskostnadenmellan och ,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin meningger regeringen till känna att det statliga bostadstillägget börges en sådan utformning att negativa omfördelningseffekterminimeras.
mot · GH02Sk35 · 1994-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:181 Slopad årlig fordonsskatt för vissa äldre motorfordon De många motorintresserade i har tagit emotregeringens förslag om en rullande 30-årsgräns förvägskattebefrielse med glädje.Det finns dock all anledning att se till att alla typer avhobbyfordon tas med i beslutet. De som har motorhistorisktintressanta fordon som omfattas av regeringens förslag ärtiotusentals. Därutöver finns det några hundratal personersom genom att restaurera och släpvagnar tartillvara intressanta fordon från en svunnen tid.Vidare finns det också intressenter som har traktorer ochmotorredskap med en liknande kulturbevarande inriktning.Avsikten är dock att idka den konstruktions- ochmotoringenjörskonst som finns i olika modeller ochårgångar, inte att använda fordonen i t.ex. lantbruket.Det är möjligt att det kan krävas någon form avytterligare avgränsning utöver 30-årsregeln för just dessatillkommande fordonsgrupper. Det bör därför ankomma påregeringen att överväga om en sådan avgränsning krävs.Det bör ankomma på ansvarigt utskott att utformaerforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vägskattebefrielsen också böromfatta äldre hobbyfordon som , släpvagnar ochmotorredskap.
mot · GH02Sk36 · 1994-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:181 Slopad årlig fordonsskatt för vissa äldre motorfordon Enligt huvudregeln är motorcyklar, personbilar,lastbilar, bussar, traktorer, motorredskap, tungaterrängvagnar och släpvagnar skattepliktiga, om de är ellerbör vara upptagna i bilregistret och inte är avställda. Föralla skattepliktiga fordon tas fordonsskatt ut.Mot bakgrund av att äldre fordon, utom i extremfall,endast används som hobbyfordon som körs korta sträckorför uppvisning och klubbutflykter, har regeringen föreslagitatt personbilar, lastbilar, bussar och motorcyklar av enårsmodell som är eller äldre befrias från fordonsskatt.Äldre traktorer lockar många människors intresse.Gamla traktorer från före samt 1940- och1950-talen renoveras och visas upp på samma sätt som äldrebilar och motorcyklar. Liksom dessa körs även äldretraktorer endast korta sträckor och används heller inte sombruksfordon.Traktorer av årsmodell som är eller äldre bör därförockså befrias från fordonsskatt, i likhet med vad somföreslås för personbilar, lastbilar, bussar och motorcyklar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att fordonsskatt ej skall tas ut förtraktorer som är eller äldre.
mot · GH02Sk37 · 1994-03-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:181 Slopad årlig fordonsskatt för vissa äldre motorfordon Satsning på kultur och kreativitetFordonskulturen har utarmats i i och med attvärdet på den svenska kronan gick ned.Åtskilliga dyrgripar och kulturhistoriskt unika fordonhar köpts upp och transporterats ur landet, och detta fortgåralltjämt. Det är viktigt ur kulturhistorisk synpunkt att vändaströmmen tillbaka till Sverige.Det är ingen tvekan om att fordonshistoria är en mycketviktig och populär del av svenskens kulturintresse, det kanman se på både möten och parader med veteranfordon. Dehöga införselavgifterna har vidare fört med sig attsvenskägda fordon står på utländska museer och hosutländska samlare för att man inte tycker sig ha råd att ta indem i Sverige.Det är mycket angeläget att ur fordonshistorisk ochkulturmässig synpunkt ta bort införselkostnaderna helt påfordon som är , med andra ord en rullande60-årsgräns. Det lilla antalet fordon det handlar omkommer inte att orsaka några större problem för landetsbudget i uteblivna skatter. Kultur är viktigt heter det, mendet är lika viktigt att bredda kulturutbudet så var och en kanfinna sin kulturnisch.Fordonshobbyn är värdefull ur social synpunkt, därförbör inte omotiverade skattepålagor få avskräcka ungdomenfrån att hålla på med hobbyer i ordnade former. Dessutomtar staten säkert igen det man förlorar på att slopaförsäljninsskatten (accisen) på fordon som är ochäldre, genom att företag som gör motorarbeten,förkromning, lackeringoch sadelmakeriarbeten fårsysselsättning och genererar in mer skatt. Ny demokratianser att myndigheterna bör ha en positiv attityd tillfordonshobbyn, där trafiksäkerhetsaspekten bör beaktas.En avgasdispensavgift på för amatörbyggda fordon måste ses som en renskatteindrivning. Med den typen av miljöskatter är det svårtatt få unga människor att bli intresserade av miljöfrågor ochinte blir det lättare när de får reda på att staten tar in ca 15miljarder i miljöavgifter totalt och återför ca 2,5 miljardertill miljöåtgärder. Ny demokrati anser attavgasdispensavgiften bör slopas.Ny demokrati anser att man bör slopa skrotningsavgiftenför fordon eller äldre vid import. Inga av dessa fordonkommer att skrotas och skulle något fordon förstörasgenom olycka, går delarna genom försäljning till andra medlikadana fordon. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försäljningsskatt (accis) intebör tas ut vid registrering av amatörbyggda fordon eller vidimport av fordon av en årsmodell som är eller äldre.
mot · GH02Sk38 · 1994-03-24 00:00:00 — att avslår regeringens förslag till lag omändring i uppbördslagen (1953:272) i vad avser 78 och 102§§,7. att beslutar att 3§ lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärendenoch mål om skatt m.m. skall ha följande lydelse:En skattskyldig som i ett ärende eller mål haft kostnaderför ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligenbehövts för att ta till vara hans rätt skall efter framställningbeviljas ersättning för kostnaderna om1. den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall till sinayrkanden i ärendet eller målet, eller2. det finns synnerliga skäl för ersättning.8. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,9. att avslår regeringens förslag till lag omändring i mervärdesskattelagen (1994:000),10. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter,11. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare,12. att avslår regeringens förslag till lag omändring i tullagen (1987:1065),13. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,14. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1987:1231) om automatisk databehandlingvid taxeringsrevision m.m.,15. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,16. att avslår regeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100),17. att avslår regeringens förslag till lag omändring i utsökningsbalken,18. att avslår regeringens förslag till lag omändring i konkurslagen (1987:672).
mot · GH02So45 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag I regeringens framlagda proposition1993/94:148 om vårdnadsbidrag föreslås en ny lag omvårdnadsbidrag. Enligt lagförslaget skall vårdnadsbidragetlämnas med för barn i åldrarna etttill som inte har plats i den offentligt subventioneradebarnomsorgen.Rätten till ledighet för vård av barn föreslås ocksåförlängas till från barnets födelse. De somföräldrapenning kan utges enligt garantinivån skall enligtpropositionens förslag tas bort.I finns ett stort antal adopterade barn från olikaländer i världen. En del har kommit hit i späd ålder medanandra varit äldre. Att komma hit som adoptivbarn och attta emot ett sådant barn är en djupgående process för allainblandade parter. Det faktum att barnet är äldre då detkommer till sin nya familj kan innebära att det i mångahänseenden har långtgående behov av en tillvänjnings- ochinslussningsperiod. Adoptivbarnen har ofta särskilda behovav de nya föräldrarna.Vid beräkningar av de flesta förmåner som gällerbarnfamiljer likställs tiden för ett adoptivbarns ankomst tillfamiljen med tiden för ett barns födelse. I förslaget tillvårdnadsbidrag finns inte den likställigheten. Enkonsekvens av detta är att adoptivföräldrar inte får någotvårdnadsbidrag om barnet fyllt vid ankomsten tillSverige. Är barnet reduceras perioden förerhållande av vårdnadsbidrag, eftersom det är begränsat tillbarnets ålder.För att tillgodose adoptivbarnens behov av anpassning,stöd och hjälp i sin nya situation bör vårdnadsbidraget utgåi efter barnets ankomst till familjen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tiden för ett adoptivbarnsankomst till familjen likställs med tiden för ett barnsfödelse,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vårdnadsbidrag bör utgå i treår efter adoptivbarns ankomst till sin nya familj.
mot · GH02So47 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag Ny demokrati har i tidigare motioner presenterat sittförslag till familjepolitik -- senast i motion 1993/94:So615.Regeringen har presenterat sitt slutliga förslag omvårdnadsbidrag. De båda förslagen är oförenliga.Regeringen begär att skall anslå 3 700 000 000kronor (3,7 miljarder) för att finansiera vårdnadsbidraget.Därutöver begärs ett stort antal för attfinansiera administrationen och byråkratin kringvårdnadsbidraget. Regeringen anser sig ha finansierat detföreslagna vårdnadsbidraget genom allmännabudgetförstärkningar. Vi kan konstatera att så inte är fallet.Ny demokrati har konsekvent hävdat attkostnaderna för familjepolitiken är alldeles förhöga. Vi vägrar således bestämt att medverka till ännuhögre kostnader inom detta område -- alldeles särskilt idagens ytterst bekymmersamma ekonomiska läge. Vi anseratt regeringens proposition om vårdnadsbidrag visar enanmärkningsvärd brist på ekonomiskt ansvarstagande.Ny demokrati presenterar i motion 1993/94:So615 sittförslag till familjepolitik varför vi i denna motion interepeterar våra förslag och argument, utan hänvisar tilldenna motion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:148 i dess helhet.
mot · GH02So48 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:148 Vårdnadsbidrag Förslaget om vårdnadsbidrag talar om ''barn ochföräldrar'' som om det var homogena grupper.Adoptivbarnen och adoptivföräldrarna nämns inte alls.Ändå är deras situation annorlunda, och konsekvenserna avvårdnadsbidraget kan bli negativa för dem.Förslaget, som innebär möjlighet att uppbäravårdnadsbidrag för barn , missgynnar i sinnuvarande utformning adoptivfamiljerna. Om barnet är treår eller äldre vid ankomsten till sin adoptivfamilj skulleadoptivföräldrarna inte erhålla vårdnadsbidrag. När barnetär vid ankomsten kan vårdnadsbidrag utgåtill dess barnet fyllt . Vid beräkning av de flesta andraförmåner som gäller barnfamiljer likställs tiden för ettadoptivbarns ankomst till familjen med tiden för ettbiologiskt barns födelse. Detta bör vara utgångspunktenockså för vårdnadsbidraget. I konsekvens därmed bör ävenadoptivföräldrar vara berättigade till ledighet förvård av barn från den dag de får barnet i sin vård.Förslaget om vårdnadsbidrag kombineras med ettförslag att rätten till föräldrapenning minskas från 450 dagartill . Detta gäller även adoptivföräldrar. Om dettagenomförs utan att adoptivföräldrar blir berättigade tillvårdnadsbidrag, innebär det att adoptivföräldrar, som taremot ett barn som redan fyllt , kommer att varaberättigade till föräldrapenning under enbart ,alltså färre än , utan denkompensation som vårdnadsbidraget utgör för biologiskaföräldrar.Enligt förslaget skall vårdnadsbidrag utgå för barn somär svensk medborgare och bosatt i och för barn somvarit bosatt i och för barn varsföräldrar varit bosatta i . För atten utomlands beslutad adoption skall gälla i krävsnormalt att den godkänns av förinternationella adoptionsfrågor, . Vissa länder har inteen sådan adoptionslagstiftning att ett beslut därifrån kangodkännas av att gälla som adoption i . I dessafall måste en svensk adoption genomföras vid svensktingsrätt. som förflyter innan respektivetingsrätt fattat beslut är adoptivföräldrarna i juridiskmening inte föräldrar till barnet. Med den utformningförslaget har skulle vårdnadsbidrag inte heller under dennatid kunna utgå till adoptivföräldrarna. Lagen bör utformasså att blivande adoptivföräldrar kan erhålla vårdnadsbidragäven om adoptionen inte hunnit genomföras då de fårbarnet i sin vård i Sverige.Med tanke på adoptivbarnens speciella behov är detotillfredsställande om adoptivfamiljerna skulle ges sämresociala förmåner än familjer med biologiska barn. Endamotiveringen till detta är enligt förslaget att adoptivbarnetär äldre då det kommer till sin familj. Just detta faktum attdet är äldre kan innebära att barnet i många hänseenden harmer långtgående behov än ett barn fött in i sin familj. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den tidpunkt dåadoptivföräldrar får barnet i sin vård bör jämställas medtidpunkten för ett barns födelse,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att adoptivföräldrar bör ges rätttill lika lång tjänstledighet som biologiska föräldrar.