mot · GH02A417 · 1994-01-25 00:00:00 — Det aktuella lägetAntalet öppet arbetslösa i har sedan december1992 ökat med 5 367 från 18 041 till 23 408 . har under sammatidsperiod antalet i åtgärder minskat med 1 034 från 9 941 till 8 880.Vår största tillgång, människornas vilja och förmåga tillarbete, riskerar att tunnas ut hos en helungdomsgeneration. Efter en nedgång på ca 2 000 ungdomar då 8 000 (18,) var arbetslösa kvarstår 6 019 ungdomar i åldern 18--(14,) öppetarbetslösa i . var 3 535 ungdomar placerade i ungdomspraktiktjänster.Kostnader för arbetslösheten i GöteborgKostnaderna för arbetslösheten är enorma. Enbart iGöteborg beräknades betalas ut i arbetslöshetsersättningunder 1993. Till detta kommer kostnader för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder på ca 1,6 miljarderkronor som betalas ut av länsarbetsnämnden. Göteborgskommun har utgifter på ca försocialbidrag och för kostnader förövertalig personal.Det innebär kostnader för arbetslösheten på 4,3miljarder kronor enbart i kommun.De långsiktiga effekternaDärtill kommer bortfallet av skatteinkomster och delångsiktiga kostnader som samhället får genom attmänniskorna blir sjuka eller har svårt att komma tillbaka tillarbete. All erfarenhet visar att den största faran med en högarbetslöshet är den långa arbetslösheten som denär ett mått på hur väl arbetsmarknadspolitiken lyckas. Julängre arbetslösheten varat desto större är risken förfullständig utslagning från arbetsmarknaden.De långtidsarbetslösa i länet har ökat från drygt 1 000 personer november/ till 15 111 personer . Antaletlångtidsarbetslösa i har nästan fördubblats på ettår och uppgick till 9 955 motsvarande av de långtidsarbetslösa i länet.Antalet göteborgare med förtidspension eller sjukbidragökade 1992 med 1 148 personer till totalt 22 655 personer vilket motsvarar av göteborgarnai åldern 16--. Det torde inte råda något tvivel om attdenna utveckling har ett direkt samband med den högalångtidsarbetslösheten.Arbetslöshetens slöseriVarje person som går från arbete till öppen arbetslöshetkostar staten direkt ca i bortfall av sociala avgifter och skatter samtutgifter för arbetslöshetsförsäkringen.En halvering av den totala arbetslösheten skulleinnebära en direkt förstärkning av statsfinanserna med 55--genom minskade utgifter för bidrag ochökade inkomster.Därtill kommer långsiktiga besparingar genom minskadsocial utslagning, färre förtidspensionärer etc. Intressantaberäkningar från AMS visar att merkostnader för attbehålla en barnskötare i arbete endast är 10 000 kronor.Arbetsmarknaden i GöteborgArbetsmarknaden i har i stort sett sammautveckling som länet. Efterfrågan på arbetskraft är fortsattlåg. har samtliga län förutom län och redovisat fler lediga platserinom tillverkningsindustrin än . Dock harantalet lediga platser inom verkstadsindustrin klartöverskridit fjolårsnivån även i vårt län. Varslen har ocksåblivit färre och är nu på samma nivå som januari 1991.Men fortsätter den katastrofala nedgången ibyggsektorn och beräknas bli än värre genom de negativabeskeden till denna sektor i budgetpropositionen.Arbetslösheten kan i denna sektor bli över 50%.I länsarbetsnämndens höstprognos bedömdes, trots deljustecken som fanns för exportindustrin, attsysselsättningen i industrin ändå skulle komma att minskaunder prognosperioden. Även om en bedömning i januari1994 skulle vara ljusare än länsarbetsnämndenshöstprognos är det ett mycket svårt arbetsmarknadsläge,som för att förbättras skulle kräva en mycket kraftiguppgång, på vilken inga tecken kan skönjas. Därtill bidrarockså läget i kommunen.Kommunens arbetsmarknadUnder den innevarande mandatperioden kommerkommunen totalt att minska antalet tjänster från 72 000 till 63 000. skall enligt planernaminska verksamheten . Det motsvarar enpersonalminskning med 3 000--4 000 människor.Alternativet för de människor som skulle haft dessa jobb är,i flertalet fall, arbetslöshet.Minskningen av personal i kommunen har hitintills skettgenom avveckling av vikariat, naturlig avgång ochpensionering. Dessutom redovisas en övertalighet avpersonal på ca 1 200 personer. När antalet tjänster har dragits ner till denplanerade nivån kommer övertaligheten att uppgå tillmellan 2 500 och 3 000 personer.Den grundläggande förklaringen är kommunensekonomi och där -- i jämförelse medkommunsektorn i övrigt -- drabbats av statliga indragningarsom motsvarar ett inkomstbortfall på drygt 2miljarder kronor motsvarande fem skattekronor.Men de genomförda besparingsprogrammen till trotsoch med en ekonomisk politik som fortsätter att sättaGöteborg i strykklass redovisas fortsatt höga underskott ikommunbudgeten.Till detta kommer fler riksdagsbeslut, med nyakostnadskrävande men ofinansierade ålägganden påkommunsektorn, såsom husläkare, fri etableringsrätt förspecialistläkare, skolpeng, ny barnomsorgslag somredovisats i vår motion ''-- utsatt stad''.Dessutom finns, på arbetsmarknadsområdet, beslutadeoch aviserade ändringar i arbetslöshetsförsäkringen.Förutom ökade socialbidragskostnader kommer ändradeersättningsregler för a-kassan, samt avdragsmöjligheten föravgiften till a-kassan, att minska skatteintäkterna medminst . 1995minskar skatteintäkterna med ytterligare 140 miljonerkronor när avgiften höjs från en till två procent.Trots genomförda och planerade neddragningar på 15procent inom skola, barnomsorg, äldreomsorg och sjukvårdredovisas nu ett underskott på ytterligare 1,3 miljarderkronor , vilket motsvarar en neddragning på 10 procentutöver de 15 procenten.Effekterna av denna politik kan redan nu klart avläsas iökad segregation och en stad på väg in i två tredjedels-samhället. Statistiken över arbetslöshetstalens fördelninginom stadsdelsnämndsområdena, som i genomsnitt har enbefolkning på ca 20 000 vardera, talar sitt tydliga språk.nStadsdelsnämndsstatistik -- Arbetslösa rel.befolkning i%:November 199316--64 år18--24 årGunnared9,816,1Lärjedalen9,717,4Kortedala8,716,2Bergsjön10,515,2Härlanda7,010,6Örgryte7,612,4Centrum8,812,0Linnestaden9,214,3Majorna9,614,4Högsbo6,810,6Älvsborg3,47,4Frölunda8,215,1Askim4,89,2Tynnered6,312,0Styrsö5,010,5Torslanda4,611,8Biskopsgården9,819,1Lundby9,715,6Tuve-Säve5,913,1Backa7,316,7Kärra-Rödbo5,414,4Om man lägger till antalet socialbidragsfall, samt deförtidspensionerade och utslagna från arbetsmarknaden,förstärks bilden av en stad i växande segregation på väg ini tvåtredjedelssamhället.Kommunens möjligheter att ordna beredskapsarbeteoch ungdomspraktik, sedan de senare avgiftsbelagts i dennamiljö av ekonomiska svårigheter och personalminskning,avtar nu drastiskt.ÅtgärdsförslagMot denna bakgrund skulle det ha varit av stort värdeom det förslag som lades fram i den socialdemokratiskamotionen, med anledning av prop. 1993/94:66Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar ochlångtidsarbetslösa m.m., hade bifallits av riksdagen.Däri föreslog socialdemokraterna att AMS skulle få iuppdrag att förhandla med kommunerna och landstingenom att förlänga uppsägningstiderna för uppsagd personaloch där målsättningen skulle vara att ingen skulle behöva gåut i öppen arbetslöshet i första hand och därmedel till detta anvisades.Göteborgs kommunstyrelse har efter sammatankemönster -- på förslag från socialdemokraterna --presenterat förslag som innebär att de planeradepersonalminskningarna tills vidare skulle kunna skjutasupp. Detta skulle kunna bli en realistisk möjlighet omstaten och delar lika på en gemensamsatsning i form av omfördelningar av totalt 250--300miljoner kronor.Staten borde bidra genom att göra det möjligt förlänsarbetsnämnden att göra en insats motsvarandekostnader för arbetslöshetsersättning ocharbetsmarknadspolitiska insatser för 2 000 personer. De medel som på detta sätt frigörs kan istället användas till en utbildningsinsats av personal inomkommunens olika områden med eftersatta behov.Kommunens budgeterade medel för övertalig personal samtvissa socialbidragskostnader skulle då också kunnaanvändas till att på detta sätt låta personalen arbeta kvar ikommunen.Rationaliseringseffekter och nya arbetsområden, bl.a.till följd av internationaliseringen, ställer nya kunskapskravpå de anställda. I det nuvarande arbetsmarknadsläget kanman ta tillfället i akt för att sätta kontorsyrkesgruppernas,dvs. sekreterare, kontorister, assistenter, kanslister m.fl.,utveckling i centrum. Det är nödvändigt om man skall fåden administrativa kapacitet som effektiv verksamhetkräver. Om vi inte investerar i utveckling för dessa grupperfår det mycket negativa konsekvenser både för de anställdaoch verksamheten.Det är framför allt kvinnor som har rutinuppgifterna påkontoren. Många av dem är eller äldre med lågutbildning. Dessa kvinnor drabbas hårt av åtstramningarnai den kommunala verksamheten. De kan inte konkurreravare sig med generalister eller specialister när gammalverksamhet ändras eller ny verksamhet byggs upp.I samarbete mellan kommun, och kan man inrätta särskilda collegeutbildningar förde kontorsadministrativa yrkesgruppernas utveckling.Effektiv administration förutsätter kunskap om denegna verksamheten. De behoven måste då tillgodoses,antingen genom att egna projektarbeten är en del avutbildningen eller genom kompletterande verksinternutbildning. Generella ämnen i collegeutbildning förkommmunalanställda kan innehållamålstyrning ochbudgetarbete personaladministration förvaltnings-och regelkunskap och regelverkförvaltnings- och EG-språk informationskunskap,kommunikation, mediakännedom projektadministrationoch styrning datorstöd och systemadministrationI förslaget ligger också ett uppslag för att förhindraarbetslöshet och sysslolöshet bland ungdomar. Kommunenskulle tillsammans med företag, länsarbetsnämnd ochideella organisationer dammsuga marknaden på lämpligajobb, t.ex. beredskapsplatser, praktikplatser med målet attge ungdomarna möjlighet att få utföra angelägnaarbetsuppgifter i stället för att passivt ta emot socialbidrag.Därtill läggs förslag om att ytterligare ansträngningarskall göras för att ge arbetslösa möjlighet att skaffa sig såvälgrundskole- som gymnasiekompetens. Det finns,konstaterar kommunen, en stor risk att många arbetslösamed bristande utbildning och yrkeserfarenhet inte får ettnytt jobb när konjunkturen vänder. Det är ju väl känt attkraven på kompetens ökat dramatiskt i de jobb som nuanmäls lediga.Tyvärr har inriktningen av regeringens politik inte gjortdet möjligt att genomföra förslagen. Länsarbetsnämndenhar dessutom mindre i anslag änföregående år trots att arbetslösheten ökat dramatiskt. Demål som uppsatt för arbetsmarknadspolitiken kanuppenbarligen inte uppnås och i ett läge med högarbetslöshet och då AMS uppenbart inte kommer attförbruka anvisade medel innevarande budgetår inom deregelverk som gäller för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder borde projekt som redovisats av Göteborgskommun och liknande stödjas. Detta bör geregeringen till känna.Kommunprojekt för sysselsättningTrots det ansträngda ekonomiska läget i kommunen somuppkommit, inte minst tack vare de sneda effekter som destatliga indragningarna från kommunsektorn haft förGöteborg, har ändå medel avsatts för satsningar för attlindra den höga byggarbetslösheten. Till ett projekt somkallats ''Bältesspännaren'' avsattes 150 miljonerkronor från kommunen och ett visst stöd lämnades därtillfrån länsarbetsnämnden. Projektet som i allt väsentligtär genomfört innebar ombyggnader och renoveringar avkommunala föreningslokaler och gav ett antalarbetstillfällen för anställda i byggbranschen.Det av kommunen ägda bostadsbolaget harutan framgång för regeringen/redovisat ett omfattande åtgärdspaket där bolaget åtogsig att bygga om 1 430 lägenheter och riva 1 350 lägenheter i ett fastighetsbestånd som är belastatmed stora tekniska och estetiska brister. Det skulle kunnage arbete direkt åt 600 årsarbetare medan den totalasysselsättningseffekten beräknades till ca 2 200 årsarbetare.Dessutom föreslogs ett ungdomsprojekt med byggandeav garage i Poseidons bostadsområden som ersättning förotidsenliga parkeringsdäck. 3 000 parkeringsdäckplatser skulle ersättas med garage.Det skulle kunna direkt sysselsätta 80 årsarbetare och ge entotal sysselsättningseffekt på ca 300 årsarbetare. De bådaprojekten föreslogs finansieras genom bolagets egna kapitaloch genombostadsfinansieringssystemet samt fordrade, för att varamöjligt att genomföra, ett anslag därutöver på 220 miljonerkronor.De givna beskrivningarna på genomfört projekt ochprojekt som skulle kunna genomföras är två exempel påinsatser som genomförts och skulle kunna genomföras.Självfallet finns det många fler möjligheter ochdessutom är de planerade infrastruktursatsningarna,exempel Adelsohnöverenskommelsen, av stor betydelse förkommunen.Dit hör också betydelsen för av att satsningenpå järnvägens Nordlänk till kommer till stånd inomrimlig tid. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja satsningar för attuppskjuta personalneddragningar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja satsningar i samarbetemed för arbete åt unga,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge arbetslösa med lågutbildning utökade möjligheter till att inhämta grundskole-eller gymnasiekompetens,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja satsningar för ROT-program och trafik i .