mot · GI02Fi20 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:40 Budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. Vad gäller regeringens förslag till principer förbudgetering, redovisning och revision av de medel somSverige betalar till respektive mottar från EU harVänsterpartiet inga invändningar.Den grundläggande principen för finansieringen av EU-avgiften skall vara att de som tjänar på medlemskapet ocksåskall betala det. De som mest högljutt hävdat attmedlemskapet är en ekonomisk fördel är de ledandeföreträdarna för ägarna av stora exportföretag och avfinansföretag, höginkomsttagare samt större jordägare ifrämst . Enligt mening är detockså dessa grupper som skall och kan bära kostnaderna förmedlemsavgiften.Principerna för finansiering bör också ses i samband medbesluten om i vilken utsträckning och enligt vilka principerSverige skall ta emot olika former av EU-stöd. Vilka anslagsom kan komma att lyftas ur statsbudgeten medmotiveringen att motsvarande behov skall täckas av EU-anslag måste också vägas in. Löften från jasidan införfolkomröstningen om att regionalstödet till nordligasteSverige skulle stärkas vid ett medlemskap måste uppfyllas.Även jordbrukspolitiken, ulandsbiståndet m.m. måstebeaktas i sin helhet. Finansieringen måste därför vägas motde förslag som läggs i budgetpropositionen i januari 1995.Vänsterpartiet ser i första hand fyra olika metoder att täckaden nettobelastning på statsbudgeten som EU-medlemskapetmedför: Fastighetsskatter, inkomstskatter på fysiskapersoner, skatt på företagsvinster samt olika former avmiljörelaterade skatter/avgifter på företag.Vänsterpartiet har tidigare motionerat om attfastighetsskatten på kommersiella lokaler skall återinförasoch om att den bör breddas till att omfatta ocksåindustrifastigheter. Vi anser att det är rimligt -- av båderättvise- och administrativa skäl -- att skattesatsen är densamma på dessa områden som på bostadsfastigheter. Dockmåste konjunkturläget på fastighetsmarknaden beaktas närtidpunkten för införande avgörs.När det gäller fastighetsskatt på jordbruks- ochskogsfastigheter måste denna ses i samband med jordbruks-och skogspolitiken i stort. står fast vid degrundläggande principerna bakom beslut omjordbrukspolitiken. De negativa fördelningseffekterna avEU:s jordbrukspolitik bör maximalt motverkas. En möjlighetär att fastighetsskattens effekter mildras genom ettgrundavdrag i nivå med taxeringsvärdet på mindrejordbruks- och skogsfastigheter i norra det gäller inkomstskatten på fysiska personer ochföretagsbeskattningen hänvisar vi till skatteavsnittet iVänsterpartiets motion till den ekonomisk- politiskapropositionen (1994/95:25). Att inte återinföragrundavdraget vid den statliga inkomstbeskattningen är enbåde enkel och rättvis åtgärd som även skulle kunna bidratill att finansiera EU-avgifterna. förslag atthöja bolagsskatten till innebär både envälmotiverad EU-anpassning och ett enhetligareskattesystem.Bland de miljörelaterade skatterna vill vi särskilt nämnakoldioxidskatten på industrin -- se även i detta fall vårmotion till proposition 1994/95:25. Vi har noterat sompositivt att regeringen i en annan proposition (1994/95:75)föreslår höjda avgifter på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel. Vad som därutöver kan tas ut i miljöavgifterinom jord- och skogsbruk beror på den samladejordbrukspolitiken inklusive den ovan berörda frågan omfastighetsskatt.En höjning av arbetsgivaravgifter och moms för attfinansiera EU-medlemsavgifterna finner varaproblematiskt. Vad gäller arbetsgivaravgifterna är detnaturligtvis avgörande vem den reala kostnaden övervältraspå. Små företag, särskilt de verksamma påhemmamarknaden, låginkomsttagare samt kommuner ochlandsting bör undantas från att tvingas bära EU-medlemskapets kostnader. Vad gäller momsen hänvisar vi tillmotion i anslutning till proposition 1994/95:57. Om detskulle vara omöjligt att finansiera medlemskapet med de fyraovan nämnda -- av oss förordade -- metoderna får eventuellahöjningar av arbetsgivaravgifter och moms prövas iförhållande till helheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av Sverigesmedlemskap i unionen.