ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub79 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Regeringen föreslår i propositionen en fortsatt satsningpå naturvetenskaplig och teknisk utbildning vid universitetoch högskolor. Enligt min mening saknas en del av grundenför den satsning som regeringen vill åstadkomma, nämligenett tillräckligt antal studerande som har lust att välja dennatyp av utbildning.Det går inte att trolla fram behöriga sökande tillhögskolornas tekniska och naturvetenskapliga utbildningar.Kommunerna har ännu inte kunnat prioritera den uppgifteneftersom de är skyldiga att tillgodose elevernasförstahandsval till gymnasiet.Redan hösten 1993 var antalet högskoleplatser större ändet reella antalet sökande. Ändå är antalet platserdimensionerat efter det behov samhället bedöms ha i snarframtid.Självklart ska ungdomar få välja sin egen väg motframtiden och studera efter sina intressen. För att klaravalen måste dock ungdomarna ha litet djupare insikter omvilka alternativ som står till buds.Barn och ungdomar behöver nya upplevelser för att blimotiverade till tekniska studier. Framför allt behövs detåtgärder för att flickor ska bli intresserade. Teknisk ochindustriell verksamhet ter sig ofta miljöförstörande ochdestruktiv i flickors ögon. Men just flickors intresse för atträdda miljön och deras förmåga till helhetssyn behövs i denfortsatta samhällsutvecklingen. En ökad NT-rekryteringkräver av undervisning att den anpassas tillflickors intressen och behov.Sådana intresseväckande åtgärder bedrivs på mångahåll. Flera skolor har lyckade projekt, men det är intetillräckligt. Lokala eldsjälar kan tröttna och verksamhetenriskera att ebba ut.Effektiva åtgärder och lokal utveckling kan kostapengar, men lika viktigt som ekonomiska resurser är att detblir klart vem som har ansvaret för att åtgärder kommer tillstånd för att öka intresset hos flickor för NT-utbildningar.Industrisamhället som vi vant oss vid under ett sekelutvecklas nu i stark internationell konkurrens. Skolanmåste gå i täten för att ge de unga de bästa möjligheternaatt forma den framtid där de ska leva sina liv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intresseväckande åtgärder.
mot · GH02Ub84 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av skriv. 1993/94:183 Utvecklingsplan för skolväsendet I skrivelsen beskriver regeringen olika erfarenheter avutvecklingen inom skolan på grundval av bl.a.uppföljningar och utvärderingar som gjorts av Skolverket.Regeringen konstaterar att det är vissautbildningsprogram i gymnasieskolan som har ett vikandeintresse bland eleverna. Det gäller främstindustriprogrammet men också det naturvetenskapligaprogrammet.Detta är en oroväckande utveckling mot bakgrund av attregeringen vill göra stora satsningar på dessasektorer inom ramen för bl.a. den högre utbildningen iregeringens proposition med förslag till hur de sistalöntagarfondspengarna skall användas (prop. 1993/94:177).Risken finns att denna satsning bara leder till fler tommaplatser på högskolan då det inte finns tillräckligt medbehöriga sökande från gymnasiet.Bristen på intresse för gymnasieutbildningar inomteknik och naturvetenskap beror bl.a. på att kommunernaännu ej prioriterat dessa utbildningar tillräckligt. Statenbetonar gång på gång att och gymnasiet ärkommunala angelägenheter. Men enligt min mening bordestaten på något sätt stimulera kommunerna att prioriterateknik och naturvetenskap både inom ochgymnasiet för att få fram fler sökande till dessa sektorer påhögskolenivå. Vissa insatser har gjorts men de räcker ej tillpå långa vägar.Det gäller dessutom att se till att fler flickor väljerotraditionella utbildningsvägar, och då är ett tidigt intresseför teknik och naturvetenskap viktigt. Ett exempel på enlyckad satsning är den s.k. Teknikstugan i där manförsökt att få flickor på att intressera sig förteknik med lyckat resultat. Detta är ett gott exempel somfler kommuner borde ta efter både vad gäller flickorsteknikintresse och vad gäller teknikintresset i stort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att stimuleraungdomar att läsa vid tekniska och naturvetenskapligautbildningar inom och gymnasiet.
mot · GH02Ub86 · 1994-04-18 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare uppmärksamhetavseende vuxenutbildningen i utvärdering,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nyvuxenutbildningsutredning,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvecklaundervisningsformerna för distansutbildning.
mot · GH02Ub88 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:242 Vissa ändringar i skollagen Regeringen föreslår ett förtydligande i 5 kap. 28 §skollagen, innebärande att endast de som är behöriga till ettnationellt program kan tas in i en RH-anpassad(RH=rörelsehindrad) gymnasieskola.Därmed utesluts utvecklingsstörda elever, som fullgjortsin särskilda skolplikt i särskola, att gå denna utbildning.Utbildning på ett nationellt program förutsätter att elevengått igenom grundskola eller liknande.Utbildning vid de RH-anpassade gymnasierna sker iStockholm, , och med statligthuvudmannaskap. 99 elever går sin gymnasieutbildning vidde fyra RH-gymnasierna. 37 ungdomar har sökt till denriksgymnasiala utbildningen /95.Genom ett beslut av Skolväsendets överklagandenämndgavs en utvecklingsstörd elev rätt att antas till ettindividuellt program i en för RH-anpassad utbildning har därför hemställthos regeringen om ändring av 5 kap. 28 §, så attutvecklingsstörd elev kan antas vid RH-gymnasium.Undervisningen vid riksgymnasierna är upplagd eftervarje elevs behov, förmåga och förutsättningar och ärdärmed mycket individuell. Någon större svårighet attundervisa en rörelsehindrad elev, som ärutvecklingsstörd torde inte föreligga.Vi anser därför att 5 kap. 28 § bör få en sådan lydelse attdet klart framgår att rörelsehindrad elev medutvecklingsstörning kan antas till RH-anpassadgymnasieutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att rörelsehindrad elev, som ärutvecklingsstörd, kan antas till RH-anpassadgymnasieutbildning och att 5 kap. 28 § skollagen förtydligasi enlighet därmed.
mot · GH02A46 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I propositionen sägs att ''Grunden för en stabilutveckling på landsbygden är att basnäringar som jord- ochskogsbruk samt fiske kan utvecklas positivt''. Det sägsvidare att landsbygdens resurser bör tas till vara ochutvecklas.Med detta konstaterande som bakgrund är det en gåtahur man från regeringen kan lägga ett förslag om bygder ochregioner i utveckling utan att föreslå några som helståtgärder för främjande av skogsbruket och för attvidmakthålla och utveckla detta i våra glesbygder.Vad som istället har hänt är ju atten rad stödåtgärder i skogsbruket har avskaffats, stöd somframför allt gick till norra inland. Många fler än desom är direkt beroende av skogsbruk i dessa regioner harprotesterat mot att dessa stöd har borttagits. när nyagrepp skulle tas i regionalpolitiken så förväntade man sighär en föränding, att skogsbruket skulle ges denuppmärksamhet och stöd som det rimligen borde ha. Såblev inte fallet.I vårt grannland har man en annan syn påskogsbruket och dess värde för bygden. i den senastelågkonjunkturen när priserna på skogsråvaran sjönk så gickden in med ett stöd på /m3. I vårtland sjönk priserna och hamnade därmed realtpå nivå. Vad detta och höjda fraktavdrag innebarför inland är inte svårt att förstå, något stöd tillskogsbruket blev det däremot inte.Nu är det nog inte sådana stöd som bör införas iregionalpolitiken, det är nog alla som efterlyser åtgärderöverens om. Nej, i likhet med att vi har ett stöd förjordbruket i norra så borde av samma skäl ett stödför skogsbruket införas.Ett stöd till skogsbruket kan lämpligen handla om stödtill byggande av skogsbilvägar, som borde vara en självklardel av infrastrukturen. Långa avstånd medför högatransportkostnader, en utjämning och stöd för transporterborde därför vara väl motiverat. Man kan också stödja etttredje virkessortiment för energianvändning.Den norra delen av vårt land och i synnerhet dess inlandhar kärvare klimat och sämre naturliga förutsättningar förskogsbruk än i övriga landet. Vad det hela handlar om är juatt genom olika åtgärder begränsa de nackdelar som finnsoch att möjliggöra ett fortsatt skogsbruk i dessa regioner.Stödet som fanns för återväxtåtgärder i svårföryngradeområden måste därför återinföras.Erfarenheter från tidigare åtgärdspaket för särskildainsatser i skogsbruket, bl a i inland, visar påmycket positiva effekter. Inte minst dessa erfarenheterborde ju ha inneburit att skogsbruket fått sin givna plats ide regionalpolitiska insatserna.Om nu inte regeringen med en skogsmästare somansvarig minister för regionalpolitiken förstått attskogsbruket har en avgörande betydelse för landsbygden,så kan ju ändra på detta. bör sålundahos regeringen begära förslag på regionalpolitiska åtgärderför skogsbruket i framför allt inland. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska åtgärder förskogsbruket.
mot · GH02A47 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I propositionen föreslås en del justeringar avstödområdena. Bl.a. förs Håsjö och Hällesjö församlingari kommun och i Åre kommun tillstödområde 1. Detta är naturligtvis positivt, men långt ifråntillfredsställande.Vi har hävdat här i att helaBräcke kommun skall tillhöra högsta stödområdet. Vidareatt även och Häggenås församlingar i Östersundskommun, i samtÅre, Hallen och Marby församlingar i Åre kommun bordetillhöra högsta stödområdet.Vi har tidigare utförligt redovisat skälen för våra krav,varför vi här inte upprepar dessa, utan hänvisar till tidigaremotioner.Vi anser alltså att kommun, och i kommun, iKrokoms kommun samt Åre, Hallen och Marbyförsamlingar i Åre kommun skall placeras i stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om justeringar av stödområden.
mot · GH02A49 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I regeringens proposition 1993/94:140 föreslås bl.a. attett nytt landsbygdsstöd till företagsinvesteringar på högst450 per objekt inrättas. Stödet kan lämnas till såvälhårda investeringar -- t.ex. byggnader, maskiner,utrustning, markanläggningar -- som mjuka investeringar --t.ex. marknadsföring, produktutveckling, utbildning.Stödet är avsett att ersätta lokaliserings- ochutvecklingsbidrag i de regionalpolitiska stödområdena samtglesbygdsstöd i glesbygdsområdena.Enligt propositionen skall bidrag ur det nyalandsbygdsstödet kunna beviljas för investeringar även ijordbruksföretag och i verksamhet som drivs i kombinationmed jordbruksföretag i norra . I övriga delar avlandet skall stöd endast kunna beviljas jordbruksföretag ikombination med annan företagsverksamhet.Det är bra att regeringen jämställer jordbruksföretagmed övriga småföretag. Lantbrukarna är fortfarandeSveriges största småföretagarbransch. Näringen haravgörande betydelse för sysselsättning, bosättning ochinfrastruktur på landsbygden.En sorts glesbygdsproblematik kan vara lika tydlig idelar av södra och som i norra är ofta basen och förutsättningen både för medjordbruksföretag kombinerad verksamhet och för annanföretagsamhet i jordbruksbygd. Försvinner eller försvagasden egentliga jordbruksproduktionen minskar ocksåmöjligheten till annan verksamhet i området. Så är det t.ex.på Småländska höglandet, där jordbruket är grund för enlevande landsbygd med differentierat näringsliv.Jag anser, att möjlighet till landsbygdsstöd inte i södraSverige generellt skall begränsas till kombinationsföretagutan kunna utgå även för renodlade jordbruksföretag iglesbygdsområden i hela landet. Det bör geregeringen till känna.Man torde kunna förutsätta, att varje länsstyrelse prövareventuella ansökningar med restriktivitet och kan avgöra ivilka fall stöd till enskilda jordbruksföretag är i linje medpropositionens intentioner -- och beslut. Därförbör inte landsbygdsstödet regleras så kategoriskt attlänsstyrelsernas möjlighet att göra för varje bygds behovriktiga beslut begränsas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det nya landsbygdsstödetskall kunna beviljas för både egentliga jordbruksföretag ochmed jordbruk kombinerad verksamhet i glesbygdsområdeni hela landet.
mot · GH02A51 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling Stödområdesindelningen i länI den regionalpolitiska propositionen, avsnittetStödområden för företagsstöd, skriver regeringen att dedelar av som har geografiska lägesnackdelar ochandra långsiktiga problem bör avgränsas i långsiktigaregionalpolitiska stödområden.De förändringar som föreslås i årets proposition är attstödområde 1 utvidgas med delar av kommuner vilkassituation bedöms som likartade i jämförelse mednärliggande områden som redan tillhör stödområde 1.Om man ser till situation, på den bifogadekartan, utgör och delar av envit fläck i inland. En stor del av det vita fältet,som inte ingår i något stödområde, utgörs av en glesbygdfullt jämförbar med stödområde 1 som gränsar intill.Stödområdeskartan talar sitt eget språk eftersomnämnda förhållanden inte återfinns inom något annatområde i landet.Det är därför rimligt att stödområdesindelningen vadavser och kommuner ses över så attvissa församlingar som gränsar till stödområde 1 förs övertill detta. I sista hand bör åtminstone en placering i tillfälligtstödområde vara aktuell för och Krokomsglesbygd.Ett exempel på snedvriden konkurrens mellan företag isamma bransch är i församling.Sågverket är beläget från gränsen tillstödområde 1. Det är det enda inlandssågverk som liggerutanför stödområdet. Det innebär avsevärda nackdelar närkreditvärdet skall bedömas vid investeringar.De fördelaktiga stöd som kan erhållas genom NUTEKär ej heller tillgängliga eftersom företaget ligger utanförstödområdet. får ej del av nedsättningen i desociala avgifterna som tillkommer sågverk någon mil längrebort. Sågverket exporterar och har planer att görastora investeringar den närmaste tiden.Eftersom sågverksindustrin är viktig i , dåden tillvaratar länets råvara, säger det sig självt att dessaorimligheter som snedvrider konkurrens inom branschenmåste bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna isom i motionen anförts om stödområdesindelningen iJämtlands län.
mot · GH02A53 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling har sydöstra av vikande sysselsättning och svagbefolkningsutveckling. Förhållandet behöver knappastbelysas ytterligare i denna motion. Det framgår av detmaterial som redovisas i den nu aktuella propositionen, avArbetsmarknadsstyrelsens och Länsarbetsnämndernassammanställning och av det förhållandet att vidflera tillfällen uttalat att regionen bör främjas när det gälleråtgärder för att öka sysselsättning och utveckling. Någrakommuner i regionen har dessutom utsetts till tillfälligastödområden. Med lämpliga insatser borde den negativautvecklingen gå att vända. Regionen har ett bra läge inteminst i förhållande till Östersjöstaterna men också iförhållande till i övrigt. Det finns god tillgång påyrkesutbildad arbetskraft och industriell erfarenhet. I vissakommuner är den ''totala'' arbetslösheten nu i det närmaste20 %.Läget i regionen leder till stora samhällsekonomiskaförluster och är även i övrigt ytterst påfrestande. Vi troremellertid att problemen kan åtgärdas. Men för detta krävsoperativa resurser som kan användas genom regionala ochlokala beslut. För detta erfordras ett operativt kapital. Viföreslår därför att en sydostfond på 150 miljoner kronorupprättas med liknande syfte och arbetsformer somNorrlandsfonden och att medel härför anvisas genomianspråktagande av medel för det anslag om 800 miljonersom anvisats i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att anvisa 150 miljoner kronortill inrättandet av en sydostfond och att medel härför tas ianspråk genom minskning av det i propositionen föreslagnaanslaget under punkt 16 i hemställan,2. att begär att regeringen fastställerarbetsordning för fonden.
mot · GH02A55 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I propositionen föreslår regeringen att , isamarbete med , ska ansvara för attett nationellt resurscentrum för kvinnor bildas. Enligtförslaget ska myndigheterna avsätta resurser och vidtaåtgärder som stödjer och kompletterar de särskilda insatsersom görs för kvinnor i det regionala utvecklingsarbetet.Detta är ett mycket bra förslag. Skrivningarna om ettnationellt resurscentrum i propositionen domineras avfrågor som rör kvinnligt företagande. Enligt mitt synsätt ärdet viktigt att det nationella resurscentret får möjlighet attutveckla en bred verksamhet, som även omfattar kultur,offentlig verksamhet, infrastrukter etc.Det är också viktigt att de föreslagnacentrumbildningarna inte enbart blir forum för dem somarbetar för kvinnor utan att de planeras och drivstillsammans med ''gräsrotskvinnor''.Det nationella resurscentret bör också få en självständigställning och inte integreras i vare sig ellerGlesbygdsmyndighetens organisation, även om man kan haen administrativ tillhörighet till någon av dessa (jfrKvinnokraft). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av resurscentrumför kvinnor.
mot · GH02A58 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I bilagorna till regeringens proposition redovisas vissastatistiska uppgifter om kommuner och hela länsutvecklingstendenser. Faktiska förhållanden samt vissaprognoser redovisas avseende arbetsmarknadsutvecklingeninom olika sektorer. Därutöver finns uppgifter ombefolkningsutvecklingen inom län och kommuner.Uppgifterna visar sammantaget på en allvarlig situation förVärmland.Värmlands län tillhör de län som --91 hade relativt sett den kraftigaste minskningen gällandeden totala sysselsättningen. Inom värmländsk varuhandeloch byggnadsindustri är situationen oroande jämfört medövriga län. och återfinns bland dekommuner som haft störst födelseunderskott underperioden --93. Den kraftigaste minskningen inomtillverkningsindustrin --91 har skett i bl.a.Kristinehamns, och kommuner.Från sida har vi under pekatpå flera negativa utvecklingstendenser för . Deuppgifter som redovisas i bilagor till propositionenstyrker våra argument för särskilda insatser i länet. Vårttidigare förslag om ett särskilt värmlandspaket äger tyvärrockså nu sin aktualitet.Ett sådant mer långsiktigt åtgärdsprogram borde hakraftiga inslag av utbildnings-, forsknings-, trafik- ochmiljösatsningar. Fasta forskningsresurser måste tillförashögskolan i . föreslår i annanmotion medel för detta. Telekommunikationsnätet börbyggas ut och tas i anspråk för distansutbildning på bl.a.högskolenivå.Nya järnvägsförbindelser bör utredas till industrielltviktiga orter som och men även till länetangränsande kommuner som och vidare tillÖrebro.Kultur- och miljöpolitiskt strategiska satsningar måsteockså ingå i det samlade paketet. Inom miljöpolitiken börområdet och med sjösystem ses som enresurs för olika näringspolitiska satsningar. kan dåett stort antal jobb skapas inom turism, transport ochmarinekologisk sektor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samlade insatser för .
mot · GH02A59 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I proposition 1993/94:140 Bygder och regioner iutveckling föreslås en rad åtgärder för att stärkaregionalpolitiken. De flesta åtgärder som föreslås kanbetecknas som omfördelningar av medel och anslag somredan funnits för sysselsättningssvaga områden.Förslagen och bedömningarna av hur regionalpolitikenkan utvecklas grundas på en utredning och på utvärderingarav olika stödformer.Viss förändring av stödområdesindelningen föreslås.Några församlingar föreslås flyttas från stödområde 2 tillstödområde 1. Motsvarande förändring föreslås också försystemet med nedsatta socialavgifter.Trots att i sitt remissvar påpekatbehovet av att inplaceras i stödområde 1 har regeringen intemed en enda rad motiverat varför man inte placeratkommunen i stödområde 1. Frågan om inplacering avÄlvsbyn i stödområde 1 har varit föremål för riksdagensbehandling sedan regionalpolitikenantogs under våren 1990.Älvsby kommuns specifika närings- ocharbetsmarknadsmässiga situation samt geografiska lägemed länets, sett mot befolkningen, största utpendling, göratt har sin naturliga tillhörighet med inlandet dvs.stödområde 1.Länsstyrelsen i uttryckte sig klart till Rek 87,att vid en förändring av stödområden skulle ingå istödområde 1. Samma uppfattning finns i Norrbottenslandstings yttrande.Under de senaste åren har andra kommuner placerats istödområden men har ej kommit på fråga.Enligt alla redovisningar vad gäller befolknings- ochsysselsättningsaspekter och arbetslöshet är det klartmotiverat att placeras i stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inplacering av istödområde 1.
mot · GH02A60 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I proposition 1993/94:140 meddelararbetsmarknadsministern att han avser använda 30 miljonerkronor av regionalpolitiska medel som en engångsinsats föratt förstärka forskningen vid mindre och medelstorahögskolor med industriprofil inom främst stödområdena.Högskolan i har närmare 6 000 studenter.Ungefär hälften av dessa följer utbildning utanför dettekniska och naturvetenskapliga området. Högskolans icke-tekniska verksamhet är så pass omfattande att enbart dennadel av högskolan svarar mot någon av de mindre ochmedelstora högskolorna.Samverkan mellan teknisk utbildning och forskning ochandra fakultetsområden är ett angeläget utvecklingsområdevid , bl.a. för att utveckla teknikområdet.Men då de icke-tekniska utbildningarna vid högskolanfortfarande saknar forskningsöverbyggnad, trots den storaomfattningen och vikten vid högskolan, försvåras detta. Ensamverkan skulle därför främjas om högskolan tilldeladesforskningsmedel till den icke-tekniska delen i dettasammanhang.Mot denna bakgrund bör även , somvid sidan av sitt nationella uppdrag verkar inomstödområdet, ges möjlighet att erhålla del av de 30 miljonerkronor arbetsmarknadsministern själv avser att fördela.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsmedel till Högskolani .