ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Fö310 · 1994-01-25 00:00:00 — infördes den så kalladeutbildningsreserven, vilket innebär att tusentalsvärnpliktiga undantas från tjänstgöring . Blanddessa finns många som gärna skulle vilja göra sin värnpliktvarav vissa överklagat sin placering i utbildningsreserven.Samtidigt bestraffas de som av olika skäl inte vill fullgörasin värnplikt och/eller vapenfri tjänst.Mot denna bakgrund ter det sig orimligt att fortsättastraffa så kallade totalvägrare. Krav på avkriminalisering avtotalvägran har framförts från olika håll, bl.a. som kommit i kontaktmed många pojkar som hamnat i trångmål på grund avsamvetskval inför att göra värnplikt.Pliktutredningen föreslog i sitt betänkande''Totalförsvarsplikt'' (SOU 1992:139) att ett nyttpåföljdssystem för totalvägran borde prövas.Straffsystemkommittén ansågs lämplig att behandla frågan.Ett nytt system skulle i så fall kunna träda i kraft tidigastjuli 1995. Fram till dess kommer uppskattningsvis cirka 750totalvägrare att ha avtjänat fängelsestraff om vardera fyramånader till en icke oansenlig samhällskostnad.Under alla omständigheter är det angeläget attpåföljdssystemet för totalvägran utreds. Till dessfrågan är löst bör totalvägrare få amnesti. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utredapåföljdssystemet för totalvägran,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om amnesti för totalvägrare.
mot · GH02Fö311 · 1994-01-25 00:00:00 — sänder hundratals personer till olikafredsbevarande FN-uppdrag. De större FN-uppdragen harbland annat varit och . Under vårenavvecklas det svenska engagemanget i södra koncentrerar nu sitt bidrag till FN:s fredsbevarandeinsatser till före detta Jugoslavien.Rekryteringen till FN-uppdragen sker på frivillig väg.Oftast är tjänstgöringen och det är mångasom åker på flera uppdrag. Ersättningen är vid den förstaanblicken ganska förmånlig. För meniga soldater utgår enlön på plus fri kost och logi samt ettreducerat utlandstraktamente. Vad man inte tänker på äratt dessa personer utsätts för livsfara och leverunder stark psykisk press , långt hemifrånsina anhöriga.Det finns två frågor som särskilt bör uppmärksammas.Den första är frånvaron av risktillägg för särskilt utsattagrupper. Vi har haft ett svenskt ingenjörskompani i södraLibanon där en av uppgifterna har varit att röja minor. Fördetta viktiga men livsfarliga arbete utgår inget risktilläggutan en menig minröjare har samma anställningsförmånersom övriga meniga inom den svenska FN-styrkan.Den andra frågan är rätt till fri hemresa undertjänstgöringen. Svenskar som är i FN-tjänst under högst sexmånader har inte rätt till en fri hemresa förutom vid t.ex.dödsfall i familjen. Kontakterna med anhöriga hemma iSverige sker via dåliga telefonledningar och oregelbundenpostgång. Detta leder ofta till att förhållanden och familjerspricker. Det borde vara rimligt att personer som utsätts förstor psykisk press och förväntas göra en viktig insats erbjudsmöjligheten att en gång under tjänstgöringen få åka hem tillSverige. De som är utsända av och på FN-uppdrag har tillägg för riskfyllda befattningar och möjlighettill en fri hemresa under tjänstgöringen. Jag anser att denordiska ländernas FN-styrkors anställningsvillkor börlikställas i detta avseende. Den merkostnad detta kommeratt medföra borde inte bli högre än att detta kan rymmasinom ramen för anslaget till deltagande ifredsbevarande verksamhet.Ett annat problem som inte uppmärksammats äruppföljningen efter avslutad tjänstgöring. Uppföljningenbestår oftast bara i någon enstaka återträff. De personersom deltar i FN-uppdrag utsätts ofta för hotfulla situationer.Vid engagemang i deltog svenska FN-styrkor ett flertal gånger i regelrätta strider. Mångapersoner som deltog i det svenska FN-uppdraget i Kongohar också drabbats av psykiska problem efter hemkomsten.De svenska FN-styrkorna i Bosnien är i samma situationsom de i . Därför anser jag att enhandlingsplan bör tas fram för uppföljning av personalenefter själva FN-tjänstgöringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om risktillägg och fri hemresa försvenskar i FN-tjänst,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handlingsplan för uppföljning avpersonal efter FN-tjänstgöringen.
mot · GH02Fö312 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen redovisar i proposition 1993/94:100 bil. 5 har för avsikt att ombilda försvaretspersonalvårdsnämnd så att den framgent enbart behandlarfrågor rörande värnpliktiga.Som motivering framhålls bl.a. att nämndens uppgifterbeträffande personalvården successivt kommit att minska,delvis som ett resultat av att myndigheterna tagit ett ökatansvar för dessa frågor och att uppgifterna därför alltmerkommit att ingå i myndighetens ordinarie verksamhet.Vidare anser regeringen att nämnden behandlar mångafrågor som normalt inte hör till nämndens uppgifter.Vi delar inte regeringens kritik av nämndens sätt attarbeta. De frågor nämnden har behandlat motiveras av deninstruktion (FFS 1988:34) som regeringen själv fastställt.De stora förändringar som vi bedömer ska genomförasinom försvarsmakten under innevarande och kommandeförsvarsbeslutsperiod och som främst drabbar de anställdamotiverar starkt att nämndens ansvarsområde ska varaoförändrat och omfatta såväl värnpliktiga som anställda.Det nya bantade högkvarteret kommer vid bildandet avmyndigheten försvarsmakten attsammantaget ha en starkt reducerad personalledning, varsförmåga att ge ett effektivt centralt stöd åt den lokalapersonalvården får anses som kraftigt försämrad.Det är särskilt angeläget att nämnden följerarméns utbildning av s.k. mobiliserings- ochförplägnadsförband (MOF) som ju rönt omfattandekritik bl.a. beträffande utbildningen av värnpliktiga istödproduktion och den personalpolitiska hanteringen avde civilanställda.Med hänsyn till de personalproblem som finns både föranställd personal och för värnpliktiga så anser vi attförsvarets personalvårdsnämnd utgör ett väl fungerandeforum för samråd på central nivå. Nämnden bör i högregrad nyttjas för att stödja en väl fungerande personalpolitikinom försvarsmakten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av nuvarandeuppgifter för försvarets personalvårdsnämnd.
mot · GH02Fö314 · 1994-01-25 00:00:00 — Resurserna som är till för försvaret är begränsade. Demedel som satsas måste användas så, att man får bästa nyttaav pengarna för ett gott försvar av hela vårt land.Den allmänna värnplikten berörs av besparingarna. Ioch med att den s k utbildningsreserven infördes i slutet av80-talet undantas tusentals värnpliktiga fråntjänstgöring. Bara hälften av de som mönstrar fullgörnumera militär grundutbildning. Bland de som placeras iutbildningsreserven finns många som gärna skulle vilja görasin värnplikt. bestraffas de som av olika skäl, bl apacifistiska, inte vill fullgöra sin värnplikt och/eller vapenfritjänst. Totalvägrare döms först till villkorlig dom och ca 60dagsböter. Om de vägrar döms de till fyramånaders fängelse.Det är viktigt att lagen underlättar för försvaret attfrikalla eller ge möjlighet till civilplikt för dem som av olikaanledningar inte önskar göra militär värnplikt, såvälgrundutbildning som repövningar.Lagen måste även ta hänsyn till dem, som efter påbörjadeller fullgjord värnpliktsutbildning ansöker om att övergåtill vapenfri tjänst. Det är inte rimligt, att någon somgenomgått grundutbildning och därefter ansöker omvapenfri tjänst åter ska kallas in. Än mer orimligt är det, nären sådan person i den aktuella situationen döms tillfängelse.Det är olyckligt om lagen tvingar försvaret att fängslafredliga totalvägrare till stora kostnader och avbesparingsskäl förvägrar andra ungdomar att göra önskadvärnplikt.Den genomförda , som såg övervärnplikten, berörde vid olika tillfällen i utredningensarbete de rättsliga påföljderna för totalvägrare. Frågan omvilka rättsliga påföljder, som totalvägran bör leda till, lågemellertid inte inom utredningens uppdrag. Dock ansågutredningen att frågan om ett nytt påföljdssystem bordeprövas inom . Denna utredningberäknas ej vara klar med sitt ställningstagande förräntidigast . Vi anser därför, att i avvaktan på att fråganutreds och utredningen slutförs, så ska ingen behöva dömastill fängelse på grund av totalvägran. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fängelse inte skall utdömasför totalvägran i avvaktan på att frågan utreds och till dessatt utredningens arbete slutförts.
mot · GH02Fö315 · 1994-01-25 00:00:00 — har beslutat att Muskövarvet skallprivatiseras. Årets budgetproposition saknar tyvärr beskedom hur regeringen avser fullfölja ifrågavarande beslut.Gällande försvarsbeslut innebär bland annat att Sverigei möjligaste mån skall producera sina egna behov avstridsmateriel. Det betyder att utgör enviktig resurs i detta avseende när det gäller produktion avmoderna stridsfartyg.I syfte att leva upp till försvarsbeslutets intentioner harstaten ett ansvar att skapa förutsättningar för att deninhemska stridsmaterielproduktionen säkras. Regeringensbesked om nyproduktion, projektering och konstruktion avett antal stridsfartyg utgör således ett led i attsäkerställa en inhemsk produktion. Det är emellertidnödvändigt att även får möjlighet att ienlighet med marknadsmässiga principer konkurrera omförekommande underhållsarbeten av marinens fartyg.Med hänsyn härtill bör varvsverksamheten vidMuskövarvet omgående bli föremål för privatisering. Det äri detta sammanhang viktigt att påpeka att en privatiseringav ifrågavarande varvsverksamhet inte får leda till attvarvets roll i krigsorganisationen spolieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en privatisering av Muskövarvet.
mot · GH02Fö316 · 1994-01-25 00:00:00 — Räntor på studieskuld under värnpliktsutbildning Enligt gällande regler i studiestödslagen betalar den somuppburit studielån en årlig ränta på lånet som fastställs avregeringen. var den räntan 8,. Ränta sominte betalas under det år den har upplupit läggs vid årets sluttill kapitalskulden.En allt större andel av de värnpliktiga som kallas in tillgrundutbildning har studieskulder. I väntan på inkallelsehinner man påbörja utbildningar och i en del fall ocksåavsluta dem. saknar man egnainkomster och är hänvisad att leva på de dagersättningarsom betalas ut. Det innebär att man under värnpliktstidenfår se sin studieskuld räknas upp med den ränta somregeringen fastställer.Samhällets krav på att göra värnplikt gäller den manligadelen av befolkningen. I praktiken kommer dock enbetydande del av en årskull, av olika anledningar, inte attinkallas eller fullgöra sin tjänstgöring. Skillnaderna itjänstgöringstid varierar också kraftigt mellan dem som kortaste tiden och dem som genomgår befälsutbildningeller tas ut till specialisttjänst.I praktiken innebär detta att den som gör sin värnpliktoch har studieskulder får en högre skuldsättning än den somfrikallas och som därmed kan slutföra sina studier snabbareeller arbeta.Det kan starkt ifrågasättas om det är rimligt att den somålagts göra sin värnplikt och fullföljer utbildningen ska''straffas'' i det statliga studiestödssystemet genom att därdrabbas av en högre skuldsättning på grund avränteuppräkning under värnpliktstiden.Enligt vår uppfattning bör studiestödslagen ändras så attden som har studieskuld inte behöver betala någon ränta påskulden man deltar i värnpliktsutbildning.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande räntor på studieskuldunder värnpliktsutbildning.
mot · GH02Fö318 · 1994-01-25 00:00:00 — Inriktningen av det svenska försvaret går mot en alltmertekniskt avancerad utformning. Men dess grundstommekommer alltid att utgöras av humankapitalet, det vill sägabefäl, värnpliktiga och civilpersonal. De värnpliktigassituation skiljer sig dock eftersom de är förpliktigade atttjänstgöra inom totalförsvaret, vilket försätter dem i ettutsatt läge. Som ytterst ansvarigt för de värnpliktiga åvilardet därför försvaret att värna om dem och deras ställninginom samhället.Sedan några år tillbaka finns det två faktorer som ger enny dimension åt militärtjänsten och dem som berörs av den.Den första är den minskade antagningen av värnpliktiga tillFörsvaret och den andra är den svåra situationen påarbetsmarknaden. Båda faktorerna ger upphov till nyarättviseproblem som kräver en noggrann översyn avvärnplikten. Nedan följer några av de konsekvenser somdet nya läget för med sig.Idag har vi en situation dåendast av de unga männen gör sin värnplikt. I och meddet uppstår en situation då av dem har möjligheteratt hamna i en bättre ekonomisk situation än de som åläggsatt fullgöra värnplikten. Det är därför rimligt att devärnpliktiga uppnår någon form av kompensation fördetta.Utbildning är av central betydelse för ungamänniskors framtid. Men som situationen är nu så hamnarde högskoleintagna i mycket dålig sits om de åläggs att göravärnplikten eftersom de inte kan garanteras en plats efterutryckningen. Dessutom innebär värnplikten för enhögskolestuderande att studieskulden fördyras genom denårliga uppräkningen. I och med att mångahögskolestuderande inte behöver göra värnplikten är detrimligt att de värnpliktigas studiesociala situationförbättras.Den svåra arbetsmarknadssituationen medföratt varje tillfälle att få vara med i någon form avarbetsmarknadspolitisk åtgärd är av stor betydelse för ungamänniskor. innebär värnplikten att man förlorar båderätten till KAS och ungdomspraktikplats. Även dennasituation måste förbättras.Värnplikten kommer alltid att vara en uppoffring; så hardet varit för tidigare generationer. Att uppnå neutralitetmellan en situation då man gör värnplikten och en då maninte gör den går inte. Däremot måstekompensationsåtgärder sättas till om dessa två situationerskiljer sig radikalt åt. I och med att så mycket har ändratsunder så är det därför nödvändigt att företa enövergripande utredning som täcker in de värnpliktigasekonomiska, sociala, arbetsmässiga och studiesocialasituation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om devärnpliktigas ekonomiska, sociala, arbetsmässiga ochstudiesociala situation.
mot · GH02Fö320 · 1994-01-25 00:00:00 — Allt färre värnpliktiga inkallas till tjänstgöring i detsvenska försvaret. är försvarsviljan god hossvenska ungdomar.Flera av de ungdomar, som placeras ivärnpliktsreserven, är beredda att göra frivilliga insatser iHemvärnet. Eftersom en poäng med Hemvärnet är, attingen grundutbildning behöver genomföras för dessmedlemmar, kan ingen rekryteras direkt till Hemvärnet.Grundkrav är fullgjord värnplikt eller minst de treinledande månaderna av värnpliktsutbildningen.Hemvärnet är en allt viktigare del i det svenskatotalförsvaret. Rekryteringen till Hemvärnet kommersäkert att hämmas av att antalet värnpliktiga med fullgjordvärnpliktsutbildning minskar. Jag anser, att det ärangeläget, att hemvärnsområdenas bemanning ärtillräcklig. Därför bör rekrytering ur värnpliktsreservenkunna ske direkt till Hemvärnet.Om en värnpliktig, som får besked om att han ejkommer att inkallas till militär grundutbildning, i stället villgöra en insats i det frivilliga Hemvärnet bör han kunnaerbjudas en kort utbildning inför sitt engagemang iHemvärnet.Den erforderliga grundutbildningen borde kunna ordnaspå utbildningsregemente där t.ex. en grupp''hemvärnsvärnpliktiga'' erbjuds att på hel- eller deltidunder 1--3 månader delta i erforderlig del av dengrundläggande soldatutbildningen. Eftersom det knappastkan bli fråga om mer än några få sådanahemvärnsvärnpliktiga inom varje försvarsområde, tordeutbildningen kunna ordnas till mycket låg kostnad.Jag föreslår att uppdrar åt regeringen attutreda om en kort utbildning för direktrekryterade s.k.hemvärnsvärnpliktiga kan genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ommöjligheten till direktrekrytering ur värnpliktsreserven tillHemvärnet med efterföljande 1--3 månaders utbildning påhel- eller deltid samordnad med delar av den värnpliktigagrundutbildningen och på dennas villkor.
mot · GH02Fö324 · 1994-01-25 00:00:00 — Grunden för totalförsvar är den allmännavärnplikten.Även om man kan hävda att allmän värnplikt gäller iprincip så länge vårt militära försvar kan rekryteras enligtpliktlag, blir allt färre svenska ungdomar delaktiga iförsvaret. Med hänvisning både till ändrad hotbild och tillbesparingskrav inom hela det statliga området inkallas enallt mindre andel av den manliga befolkningen till militärgrundutbildning.Det är inte uteslutet att det militära försvaret i framtidenkommer att organiseras så, att än färre värnpliktiga medavslutad grundutbildning blir krigsplacerade påbefattningar för vilka utbildningen är anpassad.Den tekniska utvecklingen gör att även militärakunskaper relativt snabbt blir inaktuella. Jag anser därföratt de värnpliktigas repetitionsutbildning bör få allt störrebetydelse.Riksdag och regering bör uppdra åt försvarsledningenatt utreda om grundutbildningen för värnpliktiga kan görasmycket kort -- kanske endast ca -- och att övrigerforderlig utbildning för det militära försvarets behov skersom vidareutbildning direkt efter grundutbildning och/ellersom repetitionsutbildning, där utbildning förkrigsplaceringsuppgift fullföljs.Målsättningen skall vara att ett större antal än nu av devärnpliktiga erhåller en grundläggande militär utbildningmed efterföljande vidareutbildning ochrepetitionsutbildning utan att totalförsvarets kostnaderbehöver bli högre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omhuruvida grundutbildningen för värnpliktiga kan görasmycket kort -- kanske endast ca -- och övrigerforderlig utbildning för det militära försvarets behov kanske som vidareutbildning direkt efter grundutbildningoch/eller som repetitionsutbildning.
mot · GH02Fö325 · 1994-01-25 00:00:00 — Frågan om ett nytt påföljdssystem för totalvägran prövasför närvarande. Genom den s.k. utbildningsreservenundantas tusentals värnpliktiga från tjänstgöring.Bland dessa finns många som gärna skulle vilja göra sinvärnplikt. bestraffas de som av olika skäl inte villfullgöra sin värnplikt och/eller sin vapenfria tjänst.Mot den bakgrunden ter det sig orimligt att fortsätta attdöma s.k. totalvägrare till fängelsestraff. Ett beslut om ettnytt påföljdssystem kan, enligt vad som framkommit,möjligen träda i kraft . Fram till desskommer uppskattningsvis ca 750 totalvägrare att haavtjänat fängelsestraff om vardera 4 månader till en totalkostnad för samhället . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om amnesti för totalvägrare till dessatt ett nytt påföljdssystem har beslutats.
mot · GH02Fö326 · 1994-01-25 00:00:00 — De värnpliktigas ekonomiska situation Alla unga svenska män måste göra sin värnplikt, oavsettde vill eller inte. Därför måste inställningen vara, att statengaranterar de värnpliktiga en skälig ersättning för derasinsats. Ingen skall behöva förlora ekonomiskt på att göra sinplikt för landet.Regeringen och delar i teorin min inställning,om man beaktar målsättningen med dagensersättningssystem för värnpliktiga. Det syftar till att göraden värnpliktige ekonomiskt oberoende dåhan fullgör sin plikttjänstgöring.Dagens ersättningssystem uppfyller dock inte i praktikendenna målsättning. I den grundliga undersökning som ÖBpublicerade 1988, där endast utgifter som är nödvändiga föratt man skall få de mest grundläggande behoventillgodosedda ingick, visade det sig att den värnpliktige igenomsnitt förlorar (penningvärde).Omräknat i dagens penningvärde är detta belopp betydligtstörre, då inga enorma reella höjningar har skett inomförmånssystemet.En stor skillnad från tiden runt ÖB:s utredning och densituation vi har , är givetvis att långt ifrån lika mångaunga män genomgår grundutbildning. Detta medförgivetvis att det tidigare argumentet om att det är rättvist näralla tvingas förlora på att göra sin tjänst för samhället intelängre är hållbart.Att värnpliktiga ''går back'' under lumpen tvingar dematt låna pengar, ta av tidigare besparingar eller arbeta extra,utöver de ÖB rekommenderar somtjänstgöringstid. I andra fall tvingas anhöriga bistå medunderstöd. Det är visserligen fel att påstå att alla som görmilitärtjänst har det dåligt. Vissa t.o.m. tjänar några slantarunder sin värnpliktstid. Att dock så många förlorarekonomiskt, att genomsnittet ligger på en förlust kan inteaccepteras. Därför måste ersättningssystemet på nytt sesöver för att täppa igen de luckor som uppenbarligen finns.Vidare ter det sig för mig självklart att den utredning somtillsätts för ändamålet är parlamentarisk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av de värnpliktigasekonomiska situation.
mot · GH02Fö328 · 1994-01-25 00:00:00 — Telefonservice för anhöriga till FN-soldater När TV visar bilder och massmedia skriver om dekrigshärjade områdena i Bosnien stiger oron i de svenskahem som har anhöriga FN-soldater.Medierna överdramatiserar ofta situationen och deanhöriga får inte tillräckliga upplysningar. Otrygghetenökar.I har man löst problemet med att haautomatisk telefonservice med olika linjer för olikaområden. Upplysningarna kommer till servicetelefonernamed rapporter från respektive område som sänds tillDanmark . Man får också besked om vart man kanvända sig för att få ytterligare upplysningar.Anhöriga till svenska FN-soldater har samma oro ochborde på samma sätt som i kunna få snabba svarför att stilla sin oro. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående telefonservice föranhöriga till FN-soldater.
mot · GH02Fö332 · 1994-01-25 00:00:00 — beslöt att godkänna regeringensförslag om försäljning av Muskövarvet.Sedan dess (har gått) har ingentinghänt.Behovet av förändringar i syfte att minimerakostnaderna för det underhållet kvarstår dock.Snarare framstår behovet av ett gemensamthuvudmannaskap för de båda varven -- Muskö- ochKarlskronavarven -- som ännu större . Detta motbakgrund av den kraftigt minskade underhållsvolymen.Regeringen bör således verkställa riksdagensbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en försäljning av Muskövarvet.