ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T425 · 1994-01-25 00:00:00 — minskar trafikolyckorna och antalettrafikskadade. Det är glädjande. Men vissa typer av olyckorminskar inte. Dit hör cyklistolyckorna. Särskilt utsatta ärcyklisterna i mörkertrafik. De syns för dåligt. Det är svårtatt i mörker upptäcka och identifiera en cyklist. Dagenscykelbelysningar är icke tillfredsställande. Vare sig frameller bakbelysning fungerar tillfredsställande. Dessutomstjäls de och många cyklister slarvar med att använda denbelysning de har.Reflexer på cyklarna löser många av derassynbarhetsproblem i mörkertrafiken. Det finns godapunktformade reflexer för cyklar -- vita framtill, röda bakåtoch gula (ekerreflexer) åt sidan (enligt det mönster sombilarna präglat). På kontinenten och i har en speciellsidoreflex för tvåhjulingar länge varit vanlig ochuppskattad, en cirkelformad reflex som sitter icykeldäckens sidor när man köper dem. Den lysandecirkeln gör att man identifierar att det är entvåhjuling man ser från sidan, mycket bättre än medgulfärgad punktreflex.Men i motsatte man sig länge denna reflextypmed hänvisning till att den gav vitt ljus åt sidan i stället förgult, som föreskrifterna sade. Till slut gav man emellertidupp och godkände de reflekterande däcken. Men då nästacirkelreflex dök upp (ett band man trär in i ekrarna så enmotsvarande cirkel skapas) ansåg man sig inte kunna tillåtadenna eftersom den inte sitter på däcket, trots att denuppfyller alla krav på reflexvärde. Så är situationen i dag.Detta är ett gott exempel på hur det kan gå när reglerskrivs i konstruktiva, i stället för funktionella termer. Dethindrar utveckling och nya innovationer. Det är funktionensom är det viktiga inte konstruktionen. Om man i vårtexempel kan åstadkomma en reflekterande cirkel på ettbilligare och effektivare sätt än med däcket så skall detnaturligtvis godkännas, ja till och med uppmuntras.Vi yrkar att regelverken för fordon skrivs i funktionellatermer samt att cirkulära sidoreflexer för cyklar, om deuppfyller stipulerade reflexvärden, omgående godkänns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående cykelreflexer.
mot · GH02T427 · 1994-01-25 00:00:00 — förnuftet säger att bilkörning kräver att förarenanvänder båda händerna och hela huvudet. Därmed bordevi dra slutsatsen att det inte går att ha en telefon i handensamtidigt som vi med den andra rattar vårt fordon.Forskare vid () harkommit fram till samma slutsats. Telefonpratande leder tillsplittrad uppmärksamhet, längre reaktionstid och utgördärmed ett riskmoment i trafiken.Även , som behandlatfrågan, har funderat i samma riktning. harkonstaterat att frågan skall följas noga.Det har vi också gjort, och våra praktiska studier sägeratt det fortfarande finns förare som saknar sunt förnuft, ochsom därför kör bil med enhandsfattning och samtidigtpratar i telefon.Det finns ingen anledning att förbjuda biltelefoner. Desom går att använda utan att man håller dem i handen utgörknappast något avsevärt bekymmer. Däremot borde''handtelefoner'' endast få användas när bilen står stilla.Hittills gjorda uttalanden har inte varit tillräckliga, varfördet uppenbarligen krävs en skärpning av gällande regler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en skärpning avreglerna för användande av telefon under bilkörning.
mot · GH02T430 · 1994-01-25 00:00:00 — Oskattade och oförsäkrade bilar i trafiken Problembeskrivning 5--av alla bilar i trafiken saknar gällandeskattemärke på bakre registreringsskylten. Ett stickprovsom jag gjorde på 50 bilar visade en såhög siffra som men får inte anses vara representativteftersom det gjordes i garage! harjag också i trafiken sett taxibilar, och ävenpolisbilar med ogiltiga skattemärken.I de flesta fall har bilägaren slarvat med att sätta påskattemärket, en bötesbelagd förseelse som tydligen sällanbeivras. Uppskattningsvis 1--av bilarna i trafik körsdock oskattade och/eller oförsäkrade. En siffra som nämntsär 40 000 oskattade fordon. En annan är ett premiebortfallpå 60 milj. kr. Totalt torde det röra sig omstorleksordningen 100 milj. kr. som staten ochförsäkringstagarkollektivet luras på. Det beloppet tycks havarit i de jag har intresserat mig förproblemet. Detta trots det förnämliga bilregister som vibilägare får betala en årligregisterhållningsavgift för.Det är inte osannolikt att smitning från trafikolyckorofta betingas av att smitaren inte har sitt fordon skattat ochförsäkrat.KampanjidéEn kampanj bör genomföras för att minska bortfallet avfordonsskatter och trafikförsäkringspremier. Det bör varafullt möjligt att till en kostnad på t ex 10 milj. kr. under ett årfå in 30 milj. kr. i skatter och och dessutom uppnåbestående effekter. , , ABSvensk och försäkrings- och motorbranschernabör vara huvudintressenter i en sådan kampanj, som utöverökade intäkter skulle kunna ge en rad positiva bieffekter.Exempel på kampanjåtgärder ärinformation, bl.a. föratt få bilägarna att vara mer noga med att sätta påskattemärket, rikta uppmärksamheten på grundproblemetoch skapa opinion,ökad fordonskontroll på väg, bl.a.avseende skatt och försäkring, genom medverkan av polisoch AB ,tilläggsuppgift förkommunala trafikvakter att rapportera förekomst av bilarutan gällande skattemärke för vidare kontroll, ochöverlåtelsebesiktning av bilar som är t.ex. mer än 10 årgamla, dvs. en extra kontrollbesiktning mindre än t.ex. tvåmånader före överlåtelsen, vilket även skulle ökaskrotningsfrekvensen i den äldsta delen av detinternationellt sett åldriga svenska bilbeståndet och därmedfrämja miljö och trafiksäkerhet.Regeringen bör nu ta initiativ till en kampanj av dettaslag. Den skulle kunna få mycket hög samhällsekonomiskoch statsfinansiell lönsamhet. Den skulle också bidra tillökad trafiksäkerhet, bättre miljö och minskad brottslighet.För alla skötsamma bilägare och deras försäkringsbolagskulle den också medföra gynnsamma effekter såsom ökadepremieintäkter och färre smitningsolyckor för vilkakostnaderna drabbar försäkringstagarkollektivet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kampanj för att minskaantalet oskattade och oförsäkrade bilar i trafiken.
mot · GH02T431 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är vanligt att många bilister använder sig avbiltelefon. Tyvärr är det också vanligt att man använder sigav denna form av kommunikation som man körsin bil. Därmed ökar också riskerna för olyckor.Vid studier som gjort har detkonstaterats att det finns ett samband mellan olycksriskeroch samtal i biltelefon. Som en omständighet på attuppmärksamheten minskar har det kunnat konstateras attavståndet till framförvarande bil i regel minskar vidanvändning av biltelefon. Reaktionsförmågan minskarsamtidigt som avståndsbedömningen blir sämre.Det är inte acceptabelt att människors liv och hälsariskeras på detta sätt. Därför är samhälleliga åtgärdernödvändiga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbud för bilförareatt använda biltelefon vid körning.
mot · GH02T432 · 1994-01-25 00:00:00 — Gällande bestämmelser innebär att man inte fårframföra moped förrän den dag man fyller . Förungdomar som är födda sent får detta ofta orimligaeffekter.Ungdomar i denna ålder är mycket beroende av ochumgås ofta med sina klasskamrater. För den som är föddsent innebär nuvarande regler att de utestängs frånsin ordinarie kamratkrets.Konsekvenserna av detta kan bli att ungdomar körmoped i alla fall och därmed blir lagöverträdare under endel av året.I dag får eleverna trafikundervisning i skolan. Dennaundervisning kan med fördel utökas, så att dagensungdomar blir goda morgondagens trafikanter. Därmedanser vi att de även klarar av att framföra moped från detkalenderår de fyller 15 år.För ungdomar i glesbygden skulle det vara av storbetydelse att få en utökad trafikundervisning i skolaneftersom kommunikationerna inte alltid är de bästa för attta sig till orter där trafikskolor är belägna.Numera tillåts ungdomar övningskörapersonbil under vissa förutsättningar. Mot denna bakgrundframstår det för oss som än mer oförståeligt att man inteskall kunna få framföra moped förrän den dagen man fyller15 år. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i bestämmelserna så attdet blir möjligt att få framföra moped från det kalenderårman fyller .
mot · GH02T434 · 1994-01-25 00:00:00 — Biltelefoner har blivit allt vanligare. När man åkerpå starkt trafikerade vägar så kan man se att ett flertal avde bilister man möter samtalar i telefon. Detta kan inte varaförenligt med bilkörning och god trafiksäkerhet att ha enahanden på ratten och med den andra slå telefonnummer ochhålla i telefonluren.Vi har i en bra standard på våra vägar, vilketockså gör att de inbjuder till högre hastigheter än lagentillåter.Vi vet att biltelefonen är en bra hjälp och ettarbetsredskap för många chaufförer.Vi föreslår att de telefoner som ska nyinstalleras i bilaralltid ska vara försedda med s k ''handsfree''-funktion ochatt får i uppdrag att utarbetabestämmelser betr. användandet av biltelefon. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utrustning och användande avbiltelefon.
mot · GH02T502 · 1994-01-25 00:00:00 — Vid förra beslutade uttala att:''Järnvägsförbindelsen mellan storstäderna ---- --är en länk av storbetydelse för svenskt och norskt näringsliv bl.a. med hänsyntill den pågående utvecklingen av ett sammanhängandetransportsystem i övriga . ''På förslag av trafikutskottet ställde sig vidarebakom en skrivning där det heter att ''Utskottet anser detdärför angeläget att projektet kan förverkligas skyndsamt''.Denna skrivning om skyndsamhet har inteuppfyllts i stomnätsplan för åren 1994--2003 sominte inrymmer förslag, som är ute på remiss, skulleinnebära 15 till med otillfredsställandejärnvägsförbindelser mellan och och mellanGöteborg och . Likaså skulle pendeltrafikenTrollhättan/--inte ges tillräckligt godautvecklingsmöjligheter.En fördröjning av Nordlänken är allvarlig i ett läge närkonkurrensen mellan regionerna blir allt hårdare. För attklara denna inhemska och internationella konkurrens krävsgoda kommunikationer. En så långsam utbyggnadstakt somBanverket föreslagit är därför ett hot mot utvecklingen iFyrstadsområdet, och hela Västsverige.När Nordlänken färdigställts kan tiden för persontågmellan och sänkas . förslag kan restiden i bästa fallbli . För miljöarbetet i skulle det varaett allvarligt bakslag om det dröjer 15 till innan tågetblir ett attraktivt resealternativ.Den allvarliga situationen på byggarbetsmarknaden ärockså ett starkt skäl för att bygga Nordlänken . Därförfinns en av Nordlänkens byggande liksom Älvsborgsbanansupprustning med i det förslag till trafikinvesteringar somFyrstadskommunerna framfört till regeringen.Enligt vår mening bör, utöver den s.k. Erikstadsvängeni , byggandet av sträckan --Öxneredkunna påbörjas tre/än vad Banverketföreslår. Därefter bör utbyggnad av de övriga sträckornaske så att Nordlänken kan vara färdigställd inom tio år.För att lösa gemensamma frågor inför byggandet avNordlänken har en samordningsgrupp mellan ochSverige tillsatts. Denna grupp måste ges i uppgift att arbetamed förutsättningen att Nordlänken skall byggasskyndsamt.Byggandet av Nordlänken är ett så angeläget projekt attdet måste ges en högre prioritering än vad banverketföreslagit i sin stomplan. bör uttala sig för attresurser omfördelas så att uttalande omskyndsamhet kan förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skyndsamt byggande avNordlänken.
mot · GH02T503 · 1994-01-25 00:00:00 — Genom Älvsborgsbanan mellan och mycket befolkningsrika regioner, somtillsammans har över 400.000 invånare, med västrastambanan. Detta trafikunderlag är mycket stort i ennationell jämförelse och gör till en av deviktigaste järnvägsstationerna utmed västra stambanan.Men möjligheten att resa med tåg till exempelvisStockholm från är starkt begränsadgenom att Älvsborgsbanan trafikeras med alltför få turer.Dessutom är banans standard i alltför dåligt skick för attmöjliggöra snabba och bekväma transporter.Kommunikationerna har förbättrats genom att några avde nya snabbtågen X 2000 numera stannar i Herrljunga.Men är det för få snabbtåg på de attraktivastetiderna som gör uppehåll i och dessutom äranslutningsresorna på Älvsborgsbanan alltför långsamma.En första förutsättning för att göra resandet med tåg frånFyrstadsregionens trafikregion attraktivt är attÄlvsborgsbanan rustas upp till modern standard. En sådanupprustning är en viktig del i en helhetslösning förtågtrafiken i Västsverige.Den allvarliga situationen på byggarbetsmarknaden ärockså ett starkt skäl för att nu rusta upp järnvägen. Därförfinns en tidigareläggning av Älvsborgsbanans upprustningmed i det förslag till trafikinvesteringar somFyrstadskommunerna framfört till regeringen.Redan nu torde det finnas underlag för att låta flersnabbtåg på de attraktiva tiderna stanna i . Menför att göra tågresandet tillräckligt konkurrenskraftigt börX 2000-snabbtåg sättas in direkt mellan ochStockholm.Enligt vår mening torde underlaget för snabbtåg direkttill från vara minst lika stort som till ochfrån , , , , ochFalun som redan har en sådan tågförbindelse.Restiden med X 2000 från till äridag två och . När standarden höjts påÄlvsborgsbanan skulle en restid från tillStockholm på något vara möjlig.Redan för anslutningståg till X 2000-tågen i Herrljungaskulle en upprustning av Älvsborgsbanan ge ökad standardoch kortare restider. Men direkttåg skulle göra tidsvinstenstörre och tågresandet skulle enligt vår mening bli ett ännuattraktivare alternativ.Det stora befolknings- och resandeunderlaget gör enupprustning av Älvsborgsbanan och insättande av snabbtåglönsamma, sådana satsningar skulle dessutom bidra tillförbättrad miljö i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av snabbtåg mellanFyrstad och och om Älvsborgsbanansupprustning.
mot · GH02T504 · 1994-01-25 00:00:00 — beslut att bygga omfattarnybyggnad av enkelspårig järnväg på sträckanBollstabruk----. Därutöver förutsätts ettindustrispår mellan och MoDos fabrik iHusum. Med en utbyggd Botniabana och en upprustadOstkustbana halveras restiden --jämförtmed . Vidare kan regionaltrafik bedrivas längs kustenvilket inte är möjligt med befintligt järnvägsnät.Enligt det avtal om utbyggnad av Ostkustbanan som harupprättats mellan berörda kommuner, länsstyrelser,landsting, och m fl och Delegationenför infrastrukturinvesteringar skall utbyggnaden vara klar1996. Det är angeläget att regeringen skyndsamt behandlarärendet om sträckning av väg och järnväg överNorraladalgången så att färdigställandet av banan inteförsenas och möjliga samordningsvinster med parallelltvägbygge inte spolieras.I ett planeringssystem som tar fasta på stråk ochsystemsyn är det svårt att se logiska och funktionella motivför den nuvarande uppdelningen av järnvägsnätet. Enrevidering bör ske med anledning av stomplanensgenomförande. Indelning av bandelar bör ske medutgångspunkt från funktionen i järnvägssystemet.I har länsjärnvägen --godstrafik som inte är av regional karaktär.Med den föreslagna byggstarten av --Örnsköldsvikfaller det sig naturligt att delen --Örnsköldsviktillhör stomnätet. De upprustningsbehov som finns bör avproduktionstekniska och administrativa skäl höra tillsamma anslag.Banverket utreder stråket för och beräknasvara färdig . utförs medmålsättningen att banan skall få Botniabanestandard. I ettBotniabaneperspektiv och som en förlängning avOstkustbanan är det en självklarhet att Ådalsbananöverförs till stomnätet så att hela sträckan --, i och med utbyggnad, som helhetingår i stomnätet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sträckningen av väg och järnvägöver Norraladalgången,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsjärnvägarna --och överförande till stomnätet.
mot · GH02T506 · 1994-01-25 00:00:00 — I den statsägda koncernen finnsSwebusgruppen AB vars dotterföretag, bland annat SwebusAB och koncernen , bedriver enomfattande näringsverksamhet i bussbranschen.Swebusgruppen AB är i särklass största bussbolagmed 4 500 anställda och omkring 2 600 bussar.Under senare år har expanderat kraftigt. Ickeminst det faktum att många kommuner runt om i landetutsatt bussverksamhet i egen regi för konkurrens har lett tillatt bolagets andel av den svenska marknaden nu uppgår . Den närmaste konkurrenten, det privatägdaLinjebuss, har en marknadsandel motsvarande !Det är allmänt bekant att konkurrensen delvis urholkatspå bussmarknaden . När för någotår sedan förvärvade blev detta ytterligare ettsteg i fel riktning. En ytterligare komplikation i dettasammanhang är att de kommunala bolagen, somtillsammans har nästan hälften av marknaden, i praktikensaknar möjligheter att konkurrera om trafik utanför denegna kommungränsen.Lösningen är självklart inte att ge de kommunalabolagen utökade möjligheter att konkurrera utan attminska statens engagemang och härigenom breddamarknaden.Det faktum att statsägda intar en sådandominerande roll irriterar många kommuner och har lett alltmer snedvriden konkurrens.Regeringens politik syftar till att avmonopolisera ochavreglera trafiken för att förbättra konkurrensvillkoren ochpressa kostnaderna till fromma för resenärerna ochskattebetalarna. Detta är bra och har visat sig lyckosamt.Kostnaderna har i många fall vid kommunalaupphandlingar kunnat pressas med 10--. I vissafall ännu mer! Och det är ju denna väg vi måste fortsätta.Jag är övertygad om att flera kommuner -- somegentligen vill konkurrensutsätta sin kollektivtrafik ochupphandla den -- tvekar för att det statliga bolaget en alltmer dominerande roll. Det kommunalabussmonopolets verksamhet riskerar övergå till detdominerande statliga bussbolaget!Jag anser därför att staten bör privatisera det statligaSwebus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatisering av det statligabussbolaget .
mot · GH02T508 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är nödvändigt att lägga fast strategier förutvecklingen av investeringar i en transportinfrastruktursom främjar miljövänliga transportsätt.I EU:s femte miljöhandlingsprogram anges som mål förtransportområdet följande: att åstadkomma ''uthålligrörlighet''.Viktiga åtgärder som föreslås är bl.a. förbättradmarkanvändningsplanering/ekonomiskutvecklingsplanering på lokal, regional, nationell ochmellannationell nivå för att minska transportbehovet ochmöjliggöra utvecklingen av alternativ till vägtransportersamt bättre koordinering av planering och investering itransportinfrastruktur.I årets budgetproposition kan man också utläsa attlänsstyrelserna har uppdragits att utarbeta en regionaltrafik- och miljöanalys som skall redovisas senast den 1 april1995.Vidare så framhålls att ett arbete pågår med syfte att seöver berörda lagar för att i olika lokaliseringsbeslut omvägar och järnvägar ge ökade möjligheter att beakta demiljö- och trafikpolitiska aspekterna.Hur stämmer då nu detta med vad som pågår i ,där förhandlar om att lägga ner och centraliseratimmertransporter inom länet till ett fåtaltimmerterminaler.Konsekvenserna av ett sådant förfarande måste enligtoss motionärer bli helt motstridigt det som aviseras ibudgetpropositionen.Timmertransporterna från de centrala och västradelarna av länet sker i stor utsträckning på järnväg vialokala timmerterminaler. Förändringar av systemetövervägs som innebär att antalet terminaler begränsas tilltre stycken (, och Lomsmyren).Förändringen innebär olika grad av ökad tung trafik på väg.För samhället kan därvid förväntas ökademiljöbelastningar, ökade olycksrisker, ökat vägslitage samtförsämrad framkomlighet.Vi motionärer hävdar att regeringen måste medverka tillatt och känner till sitt gemensammaansvar och verka för att utforma en rationell ochmiljöanpassad lösning för transporter som någorlundarimmar med de resonemang som förs om en utveckladtransportinfrastruktur som främjar miljön.När det gäller vägavsnitt eller platser, t.ex.tätortsgenomfarter, så förändras trafiken så påtagligt attnegativa samhällseffekter uppstår (buller,barriärer/säkerhet eller trängsel/framkomlighet); denökade lastbilstrafiken kommer dessutom att bidra tillytterligare behov av investeringar i vägnätet.Av ovan sagda så föreslår vi motionärer att Banverketoch operatören tillsammans med ochden lokala utarbetar enmiljökonsekvensbeskrivning som ingående underlag föreslutligt beslut. Generellt så menar vi motionärer att sådanamiljökonsekvensbeskrivningar skall föreligga i varjebeslutsärende av sådan art att det förändrar de tidigareupprättade transportlösningsöverenskommelserna mellantransportörer och /. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret för entransportinfrastruktur som främjar miljövänligatransportsätt.
mot · GH02T510 · 1994-01-25 00:00:00 — Tågtrafik med X 12-tåg bedrivs på Mittlinjen sedan den 9juli 1992. Tågtrafiken drivs i ett treårigt utvecklingsprojekt.Intressenter är kommunerna , , ochSundsvall, länsstyrelser och trafikhuvudmän iVästernorrlands och samt SJ.Trafiken tillgodoser ett regionalt pendlingsbehov ochinterregionala resor. Tågen har 70 %genomsnittsbeläggning, vilket är mycket högt. Ipendlingslägen är tågen fullsatta med kapacitetsproblem.Sedan inrättades har antalet interregionalaresor ökat markant, enligt uppgift från SJ. Ökningen skerdock från en mycket låg nivå, och det dröjer ytterligarenågra år innan den kan generera ett ekonomiskt hållbartresultat för SJ.Länsstyrelserna har inte resurser att finansiera enförlängning av projektet.För att säkra trafikens överlevnad och utveckling börtrafik upphandlas av staten för tågplan 95--98. Trafiken harmöjlighet att bli företagsekonomiskt lönsam, ochtrafiklösningen är tungt regionalt förankrad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphandling av tågtrafik påsträckan --.
mot · GH02T511 · 1994-01-25 00:00:00 — SJ:s trafikeringsrätt för persontrafik på länsjärnvägarnaupphörde . För banor med i huvudsak lokaleller regional trafik inrättades länsjärnvägar som ettbegrepp.Länsstyrelsen, och kommunförbundetslänsavdelning i , visade i en utredningförutsättningarna för trafik på länsjärnvägarna i länet.Utredningen visade att det regionala resandet påÅdalsbanan var mycket begränsat. Resandet på banan varoch är övervägande av interregional karaktär. Utredningenvisade också att investeringar i banan ärsamhällsekonomiskt lönsamt.I det förslag till stomnätplan som har arbetatfram för planeringsperioden --2003 finns Botniabanansförsta etapp finansierad. Med det systemtänkande somersatt den tidigare objektsrelaterade planeringen framstårÅdalsbanans klassificering som än mer felaktig än tidigare.Ådalsbanan bör tillföras stomnätet.Länsjärnvägen --kommer vidutbyggnaden av --att utgöra ett tydligtexempel på de brister som järnvägsnätets indelning har.Mellansel--är en länk i en transportkedja sominte är lokal eller regional till sin karaktär. Bl.a. motiverarMo-Do:s transporter att --valts somförsta etapp av . Investeringar i ett funktionellttransportstråk bör behandlas i ett sammanhang för attminimera administrativa problem och underlättaproduktionsförutsättningarna för arbete.En total översyn av järnvägsnätets indelning iVästernorrland bör därför ske . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av tillstomjärnvägsnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en total översyn avjärnvägsnätets indelning i .