mot · GH02U201 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundKonflikten i fortsätter att vara en av mångakonflikter som FN inte förmår lösa. Den fredsplan somantogs av innebar:1. att en FN-styrka för övervakning av vapenvilanplacerades i ;2. att en folkomröstning om landets självständighetskulle organiseras.FN-styrkan () om drygt 300 personer harunder starkt motstånd från nu befunnit sig iVästsahara . Motståndet från harinneburit att någon folkomröstning inte kunnat hållas underden tiden. Det innebär i sin tur att den marockanskaockupationen fortsätter, att det sahariska folket fortsätteratt utsättas för våld och förtryck, att flyktingar inte kanåtervända till sitt land och att hjälpbehoven till sahariernakvarstår.Vi föreslår att inom FN med kraft arbetar för attMarocko ska följa FN-planen, att upphör med attge bistånd till och att det svenska biståndet tillVästsahara ges direkt till befrielserörelsen kärnpunkt i konflikten om är den av FNbeslutade folkomröstningen om landets självständighet.Röstlängderna för denna folkomröstning ska enligt enöverenskommelse mellan parterna bygga på denfolkräkning den spanska kolonialmakten genomförde 1974.Marocko har dock velat utöka listan överröstberättigade med 170 000 marockanska s.k. flyktingar.Cirka 50 000 av dessa har i strid med FN-planen flyttats frånMarocko in i och försetts med falskaidentitetshandlingar. har också vägratFN att dels etablera ett kontor för valregistrering iVästsahara, dels distribuera blanketter för registrering.FN:s generalsekreterare hyser förhoppningar om attregistreringen ska komma igång . Dessaförhoppningar är allför optimistiska mot bakgrund avMarockos ständiga sabotage mot fredsplanen. Den alltförvälvilliga inställningen från bl.a. generalsekreterarens sidamot måste upphöra. FN måste sätta hårdare presspå den marockanska ledningen att följa den fredsplan manskrivit under. Det bör vara sak att i FN med kraftarbeta för att detta blir fallet.Sveriges bistånd till MarockoDet står klart att genom sin ockupation av ochpolitik i bryter mot såväl folkrätten som deinternationella konventionerna om mänskliga och politiskarättigheter. Vissa stater som grovt bryter mot folkrätten ochhotar internationell fred har utsatts för FN-sanktioner, bl.a. och rest-Jugoslavien.Användningsområdet för sanktioner har dessutom undersenare tid utökats och börjat tillgripas mot stater somallvarligt kränker mänskliga och politiska rättigheter. Dettydligaste exemplet utgörs här av Haiti.Sverige har ställt sig bakom samtliga avsäkerhetsrådets resolutioner om sanktioner. Dessa har heltenkelt legat i linje med traditionell svensk utrikespolitiksom bl.a. inneburit ett starkt engagemang för försvaret avfolkrätten och de mänskliga rättigheterna. I falletVästsahara/har dock inte kunnat konstaterasnågon konsekvens från svensk sida i fråga om försvar förovanstående principer. har t.ex. beviljat Marockou-krediter om . BITS har dessutom bedrivit s.k. teknisktsamarbete med motsvarande 8 miljoner kronor.Vidare har SwedeCorp dels inlett samarbete med Marockoinom det handelsfrämjande området, dels planeratsamarbete inom industriell miljövård.U-landsbistånd ska inte användas i politiskt syfte, dvs.typen av politisk regim ska inte avgöra om bistånd ska geseller inte. Ifråga om handlar det dock om ett landsom allvarligt bryter mot folkrätten och trotsar FN-beslut.Kunde stöd ges till massiv krigföring mot undermotiveringen att ej respekterade folkrätten bordeSverige åtminstone kunna avbryta biståndet till Marocko.Biståndet till VästsaharaDe saharier som flytt landet i huvudsak till flyktinglägreti i är helt beroende av hjälp utifrån för sinförsörjning och överlevnad. Vattenförsörjningen är t.ex.helt beroende av att tankbilar når området.Huvuddelen av det svenska biståndet till harhittills kanaliserats via svenska . Innevarandebudgetår har SIDA beviljat efter att enundersökning kunnat vederlägga marockanska påståendenom förskingring och brott mot mänskliga rättigheter frånPolisarios sida. Det fortsatta biståndet är emellertid ifarozonen p.g.a. Rädda Barnens beslut att trappa ned påengagemanget i området. Detta vore förödande försaharierna särskilt som den största biståndsgivaren,, börjat minska sitt ekonomiska stöd. Dessaomständigheter visar att det nu är mer angeläget ännågonsin tidigare att de svenska biståndspengarna gårdirekt till Polisario. I annat fall riskerar de sahariskaflyktingarna att bli utan svenskt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att få attfölja för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stoppa allt bistånd tillMarocko,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till Polisario.