ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub664 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens prop. l993/94:100 bil. 9 redovisas attHögskolan i /ansökt om examensrätt förgrundskollärarexamen med inriktning på årskurserna 4-9samt att kanslerämbetet skall göra en bedömning av ärendetföre regeringens beslut. Vidare påpekas att fråga kanuppstå om nya resursanspråk. I samma prop. anges dekriterier som kanslerämbetet ämnar tillämpa vidbedömningen, bl.a. lärarkompetens ochkompetensutveckling, utbildningens omfattning, kritiskoch kreativ miljö, internationalisering samt utvärdering ochkvalitetssäkring. Dessutm påpekas vikten avforskningsaktivitet inom grundutbildningen.Vid HG/S finns mycket goda förutsättningar att erbjudaen utbildning för årskurserna 4-9. Lärarkompetensen är vältillgodosedd genom högskolelektorer inom såväl detnaturvetenskapliga som samhälls-, språk- ochlitteraturvetenskapliga området. Närheten tilluniversitetsinstitutioner i och gör detmöjligt att rekrytera specialistkompetens.Forskningsmiljön är under uppbyggnad bl.a. genom detnätverk som skapats och där , KTH ochHögskolan /ingår. Kompetensutvecklingengynnas av det program för forskning och utvecklingsarbetesom antagits och påbörjats. Erfarenheterna avlärarutbildning , inomgrundskollärarutbildningen sedan l989, är av störstabetydelse när det gäller att utforma en utbildning somtillgodoser samordning av teori och praktik. Om HG/S tillsitt omfattande lärarutbildningsprogram kan fogautbildningen för årskurserna 4-9 är det möjligt medsamordning av undervisningen mellan de olikautbildningarna för såväl samtliga årskursersom barnomsorgen. Olika former för kvalitetssäkringgaranterar att en sådan utveckling ger goda resultat.Högskolans lärarutbildningar har genom bl.a. Nordplusoch byggt upp ett kontaktnät för utbyten av såvällärare som studenter. Detta utbyte gäller både nordiska ochutomnordiska högskolor och universitet. Såsom exempelkan nämnas att undervisar tre engelskauniversitetslärare vidlärarutbildningarna, medan tre av högskolans lärare undermotsvarande tid har sin tjänst förlagd till engelskauniversitet. Studenter kommer att under kortare perioderstudera vid högskolor i , och Spanien.Internationalisering av lärarutbildningarna är alltså ännu enav de förutsättningar som finns för att genomföra enutbildning för årskurser 4-9.Önskemål har kommit från studenter som genomgåttutbildningen för årskurserna 1-7 att i kunnakomplettera till inriktningen mot 4-9. Examensrätt för ensådan utbildning skulle ge HG/S en riksrekrytering avstudenter till en eftersökt komplettering med specialiseringinom såväl Ma/no som språk och So-område. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den ihögskoleförordningen ger /Sandvikenexamensrätt för grundskollärarutbildning med inriktning påårskurserna 4--9 fr.o.m. l995/96,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ytterligare resurser bör tilldelas Högskolan iGävle/budgetåret l995/96 för att utveckla ochstarta grundskollärarutbildning med inriktning påårskurserna 4--9.
mot · GH02Ub667 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen har -- efter påtryckningar från kds -- tillsatten ensamutredare att undersöka behovet av ensamvetsklausul i högskoleförordningen. Man anser att denblivande sjukhuspersonalens möjligheter att vägradeltagande i utbildningsavsnitt av religiösa, moraliska elleretiska skäl bör stärkas.Vänsterpartiet anser att ett sådant resonemang harudden riktad mot preventivmedel och den fria aborten.Dessutom går det stick i stäv med hälso- och sjukvårdensprimära skyldighet att sätta patienten i första hand.I förs en diskussion bland farmaceuter ommöjligheten att av samvetsskäl inte expediera abortpillret.Frankrike har infört en samvetsklausul liknande den som nudiskuteras inom regeringen. Förändringen har bidragit tillatt det i är mycket svårt att få abort genomfördpå offentliga sjukhus.Abortsökande kvinnor och kvinnor som vill hapreventivmedel skall garanteras behandling avvårdpersonal som vill följa abortlagen och som ärmotiverade för preventivmedelsrådgivning. Abortsökandekvinnor ska känna sig säkra på att bli behandlade ochbemötta av kompetent personal som följer såvälvetenskaplig utveckling, gällande lagar som beprövaderfarenhet. Därför säger absolut nej tilsamvetsklausul.De personer för vilka principerna om aborter ochpreventivmedelsrådgivning hamnar i konflikt med den egnauppfattningen bör söka sig till utbildningar och uppgifterdär de inte konfronteras med denna konflikt.Situationen för kvinnor försämras drastiskt i övrigaEuropa. Mot bakgrund av den snabbt försämradesituationen för kvinnor i och , vad gällerrätten till preventivmedel och (fria) aborter, är detangeläget att denna fråga föreläggs och föregås aven bred och öppen debatt.Då en samvetsklausul avses ingå i högskoleförordningenså behöver inte förslaget föreläggas . Regeringenkan alltså snabbehandla frågan.Vänsterpartiet kräver därför att förslaget föreläggsriksdagen för yttrande innan beslut fattas i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att eventuellt förslagom samvetsklausul i högskoleförordningen skall föreläggasriksdagen för yttrande enligt vad i motionen anförts.
mot · GH02Ub668 · 1994-01-25 00:00:00 — Nybyggnader för universitet och högskolor i Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är i dagmycket hög. Då efterfrågan på lokaler liksom på nyabostäder kommer att vara svag, diskuteras olika områden på vilka statliga investeringar skullekunna bidra till minskad byggarbetslöshet.Vikten av infrastruktursatsningar i vägar, broar ochjärnvägar har särskilt betonats. Det är dock viktigt att ävenprioritera rena byggnadssatsningar eftersom dessa på etteffektivt sätt skapar sysselsättning åt bredare grupper inombyggnadsarbetarkåren. Nybyggnad av en skola ellerinstitutionslokal sysselsätter, till skillnad från ett brobygge,även finsnickare, målare, plattsättare och elektriker.Inom universitets- och högskoleväsendet finns ettflertal förslag till värdefulla kompletteringar av befintligabyggnader, av vilka vissa till och med är färdigprojekterde.Bland dessa kan av botaniska institutionenNybyggnad för Hasselblads-laboratorietFörläggningsbyggnad vid marinbiologiskalaboratorium Filmhus i anslutning till den i anslutning tillanläggningarna på Medicinareberget.Dessa projekt kännetecknas gemensamt av att behoveninte kan tillgodoses inom dagens utbud av lediga loakler. Ensatsning på dessa områden resulterar därför i nyabyggnadsprojekt och kan på så sätt bidra till att minskaarbetslösheten för ett flertal yrkesgrupper inombyggnadsarbetarkåren, som byggnader skapasvilka är av bestående värde för som universitets-och högskoleort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begära en skyndsamutredning för att prioritera utbyggnader för universitet ochhögskolor i .
mot · GH02Ub671 · 1994-01-25 00:00:00 — liksom andra länder har försöktatt hantera de problem som uppstår då människor av olikaskäl lämnar sitt eget land och söker skydd eller arbete i ettannat. Medan tidigare var ett utvandringsland, såhar senare hälfen av utmärkts av attförhållandevis stora grupper har kommit till förarbete och som flyktingar. Migrationen ärsåledes ett beständigt fenomen, och det är angeläget att vårkunskap är stor om migrationens orsaker och effekter. Inteminst angeläget är det att ha en beredskap inför effekternaav en ökad rörlighet på arbetsmarknaden i en allt merinternationaliserad värld liksom inför plötsliga politiskahändelser som leder till stora flyktingströmmar. Storenighet råder om nödvändigheten av internationellsamverkan kring migrationsfrågor antingen det gällerflyktingar eller andra migranter. medverkan isådan samverkan främjas av goda egna kunskaper inomområdet, vilket i sin tur förutsätter forskning och studierkring migration.Behovet av ökad kunskap om migration är ett av mångaexempel på eferfrågad forskning, som delvis skall utföras avuniversitet med krav på sig att öka produktionenav doktorer. I denna situation är det angeläget att utnyttjaalla möjligheter att möta den ökande efterfrågan påforskning, forskarutbildning och rekrytering avforskarstuderande.Inom migrationsområdet finns i , som leds av en professor, ochsom har en unik specialkompetens inom sitt område liksomett väl utvecklat kontaktnät med nationella ochinternationella forskare. Detta institut samverkar förnärvarande med och ett antaluniversitetsinstitutioner för att etablera ett nätverk förforskning och forskarutbildning inom migrationsområdet.Avsikten är att främja kvaliteten av migrationsforskningengenom att skapa en struktur för kunskapsöverföring mellanämnen och institutioner, och denna struktur skall såledesäven inkludera den forsknings- och utbildningspotentialsom finns utanför universiteten.Då nuvarande former för forskning ochforskarutbildning gör det mycket svårt att bedriva sådanverksamhet utanför universiteten bör regeringen i nästaforskningspolitiska proposition anslå medel till enforskningssamordnare vid ochmedverka till att ett nätverk för forskning ochforskarutbildning kring migrationsfrågor kan etableras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningssamordnare vidSvenska emigrantinstitutet i .
mot · GH02Ub675 · 1994-01-25 00:00:00 — har expanderatoch utvecklats. Antalet studenter har ökat, rekrytering avbehöriga lärare inom olika utbildningsområden har varitframgångsrik, nya lokaler har tagits i anspråk. Flerabyggnadsprojekt pågår och beräknas färdiga hösten 1994.Beslut om ytterligare tillbyggnad har tagits och planeras atttas i bruk höstterminen 1996.Forskningsprogrammen vid . Antalet examina inom forskarutbildningen iKarlstad ökar snabbt. Högskolan är nu nära att uppfyllakvalitetskriterierna för en reguljär forskningsorganisation.Frågan om ytterligare basresurser för forskning ochforskarutbildning har högsta prioritet för fortsatt utvecklingav av civilingenjörsutbildning i kemiteknikmed skogsindustriell inriktning kan till anordnasvid genom intern omprioritering avresurser. Inom kemi- och skogsindustriområdet harhögskolan både kompetens och infrastrukturellaförutsättningar som gör det möjligt att genomföracivilingenjörsutbildning. Högskolan har under flera årsamverkat med och ytterligare resurser bör därförtillföras så att komplett civilingenjörsutbildning kan ges vidHögskolan i . näringsliv befinner sig iförändring och företag inom telekommunikationsområdethar etablerats i regionen. Dessa är mycket framgångsrikaoch dynamiska. Civilingenjörsutbildningen vid iKarlstad inom området telekommunikation skulle bidra positiv utveckling av värmländskt näringsliv.Arbetslösheten i har stigitoch 2 379 ungdomar saknar arbete i februari 1993.Ungdomar som inte kommer in på den reguljäraarbetsmarknaden måste ges reella möjligheter att breddaoch höja sin kompetens för att vara bättre rustade närkonjunkturerna vänder och nya jobb åter skapas.Vi ser det därför som nödvändigt att ytterligare platser igrundutbildning vid inrättas. I vårpartimotion har vi utvecklat vår syn på åtgärder motarbetslösheten. Vi föreslår bl.a. ytterligare högskoleplatser.Av dessa bör 200 tillföras . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligarebasresurser för forskning vid ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ökade resursertillförs för civilingenjörsutbildninginom skogskemi och telekommunikation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligare 200 platseri grundutbildning vid .
mot · GH02Ub676 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska läkarutbildningen är dimensionerad för enexpansion av hälso- och sjukvården. harnybörjarplatserna på läkarlinjen ökat från 845 till 925.Enligt det nya systemet för resurstilldelning till högskolornaberäknas antalet helårsstudenter vid medicinsk fakultet /94 till nära 5 500, vilket motsvarar 1 000 nybörjarplatser . Svensk sjukvård tillföresockså ett tillskott av utländska läkare ca 200 per år.Läkarkåren kommer utifrån dessa beräkningar att några årin uppgå till drygt 30 000 läkare jämfört med dagens siffra på 25 000. genomgår hälso- och sjukvårdenomstruktureringar på grund av minskade ekonomiskaresurser. Samtliga landsting beräknas budgetera förvolymminskning. Detta innebär att det krävs ennyrekrytering av läkare som endast motsvararpensionsavgångar. går300--400 läkare i pension.Läkartätheten i motsvarar 1 läkare per 350invånare. Med dagens befolkningsunderlag innebär dettaett behov av 25 000 heltidsarbetande läkare.Det är uppenbart att vi utbildar fler läkare än vadsom kommer att kunna sysselsättas inom hälso- ochsjukvården . Därför måste åtgärdervidtas dels för att reducera det överskott som dennuvarande utbildningsvolymen skapar, dels bereda arbeteåt de läkare som kommer ut på enmättad arbetsmarknad.Läkarutbildning är en dyr utbildning både för samhälletoch för den enskilde. Samhällets kostnad uppgårsammantaget till per studieplats. För den enskilde innebär dethög skuldsättning. Läkarutbildningen är en attraktivutbildning och antagningspoängen ligger högt. Det är ettoerhört samhälleligt slöseri att utbilda högt begåvadestudenter till arbetslöshet. För att undvika detta måstedimensioneringen av läkarutbildningen minskas till förmånför andra efterfrågade högskoleutbildningar, t.ex.civilingenjörsutbildning.Det nya resurstilldelningssystemet till högskolanpremierar en hög genomströmning av studenter. Det finnsanledning att anta att högskolorna kommer att överintastudenter till läkarutbildningen för att säkerställa detmaximala antalet helårsprestationer och därmed maximerasin ersättning. En följd av detta kan bli att fakulteternakommer att examinera fler läkare än vad som ärersättningsberättigat.Arbetsmarknadsläget kan intepåverkas genom minskad antagning till läkarutbildningen.En sådan minskning ger effekt tidigast efter . Påspecialistnivå får en ändring av antagningen genomslag förstefter 12--13 år.Trots detta är det angeläget att minskaantagningen för att begränsa överskottetoch långsiktigt anpassa läkartillskottet tillarbetsmarknadens efterfrågan. Neddragningen bör skegenom att varje fakultet endast tar in medicine studerandeen gång i stället för som . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskning av dimensionering avläkarutbildningen.
mot · GH02Ub678 · 1994-01-25 00:00:00 — har inga fasta forskningsresurser tillden ekonomisk-samhällsvetenskapliga och pedagogiskagrundutbildningen. På andra högskolor i liknande situationhar regeringen beviljat så kallat forskningsstöd.Högskolan i saknar helt sådant forskningsstöd.Det innebär att lärare som undervisar blivandecivilekonomer, filosofie kandidater och filosofie magistrar iLuleå har betydligt sämre möjligheter att fåforskningserfarenhet. Lärarnas kompetens hotar atturholkas. Därmed särbehandlas dessa utbildningar i Luleåjämfört med samma utbildningar vid andra mindre ochmedelstora högskolor. De riktlinjer för forskningsstödetsom togs i propositionen 92/93:170, Forskning för kunskapoch framsteg, innebar att på ett olyckligtsätt blev utan ovan beskrivna forskningsresurser och blevstyvmoderligt behandlad. Det är orimligt att tekniskafakulteteten i ska finansiera denna forskning.Högskolan i har i flera omgångarpåpekat detta förhållande och begärt att högskolan ska fåett forskningsstöd på för icke-tekniskforskning. Medlen bör kunna tas från de resurser somavsatts till nätverksforskning. föreslår ocksåatt ytterligare tillförs anslagetForskningsstöd vid mindre och mellanstora högskolor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till forskningsstöd vidHögskolan i .
mot · GH02Ub683 · 1994-01-25 00:00:00 — Grunden för alla utbildningar måste vara att alla somgenomgår utbildningen ska ta del av helautbildningsplanen. Ingen ska av etiska eller andra skälkunna avstå från att delta och inhämta kunskap i vissautvalda delar.Den samvetsklausul som har diskuterats förbarnmorskeutbildningen kan i sin förlängning få storakonsekvenser för undantag i andra utbildningar.En barnmorskas arbetsuppgift är att befrämjakvinnohälsa genom att objektivt ge ett beslutsunderlag förpreventivmedelsval om kvinnan vill undvika graviditet att vid oönskad graviditet hjälpa kvinnan vidare tillkurator och/eller gynekolog för abortsamtal att delta i abortingrepp att befrämja både fysisk och psykisk hälsa undergraviditeten, under och efter förlossningen om kvinnanväljer att fullfölja graviditeten och föda barn.Detta ska ske med inriktning på kvinnans egna behovoch önskemål. Det finns inget utrymme för moraliserandeoch egna samvetsbetänkligheter. Kvinnan bestämmer självöver sin kropp. Om en barnmorska har ett moraliserandeoch fördömande förhållningssätt angåendepreventivmedelsval, abort, graviditet och livsstil märkerkvinnan detta oberoende av i vilket sammanhang dekommer i kontakt med henne.En barnmorska som inte kan utföra alla dearbetsuppgifter som ingår i yrket bör ta konsekvensen avdetta och välja ett annat yrke. En samvetsklausul är ett hotmot bredden i barnmorskans yrkeskunnande ochansvarsområde och ett otillbörligt sätt att sättalikhetstecken mellan etik och religion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samvetsklausul ibarnmorskeutbildningen.
mot · GH02Ub685 · 1994-01-25 00:00:00 — har passerat botten i den djupaste och mestlångvariga lågkonjunktur . Det är tämligensjälvklart att under en så lång och djup lågkonjunktur, somvi nu håller på att lämna bakom oss, har även efterfråganpå nyutexaminerade civilingenjörer varit något begränsad.Vid den kommande konjunkturuppgången kommerbehovet av civilingenjörer att snabbt öka. Om skallhålla sin framskjutna plats som högteknologisk nationmåste antalet med teknisk högskoleutbildning öka. Allutbildningsplanering måste utgå ifrån det förväntade meralångsiktiga behovet. Någon hänsyn tillkonjunktursvängningar skall därför ej tas. En kraftigkvantitativ ökning av den tekniska högskoleutbildningenmed bibehållen kvalitet är mycket angelägen. Antalethögskoleorter med fullständig civilingenjörsutbildning bördärför utökas.Västmanlands län tillhör landets mest industrialiseradeområden. Antalet industrisysselsatta är fortfarande högt iregionen, även om antalet minskat , vilketför övrigt är en genomgående tendens i hela landet.Eftersom fullständig teknisk högskoleutbildning saknas ilänet, måste ungdomar söka sig till orter med sådanutbildning. Efter avklarade högskolestudier blir de oftakvar på studieorten. I finns mångahögteknologiska företag, som har stort behov avvälutbildad arbetskraft. Det mest kända företaget är ABB,som ligger i spetsen för teknikutvecklingen och tillhör denfrämsta eliten av världens elektronikföretag. Andra företagi länet med hög teknologi är t.ex. i , FFV,Telub och Aerosupport i , ochUniroc i ,Utifrån den vetenskapliga kompetens och de materiellaresurser, som finns inom regionens näringsliv, kan resursertillhandahållas, som snabbt kan utnyttjas av en fullständigcivilingenjörsutbildning förlagd till . Genom ettnära samarbete med regionens högteknologiska företag gesmöjlighet dels att i praktisk tillämpning överföraforskningsresultat som högskoleverksamhet resulterar i,dels att inom den närbelägna högskolan bearbeta problemsom är aktuella för industrin och som är angelägna att lösa.Blivande civilingenjörer, som följercivilingenjörsprogrammet i elektronik, kan för närvarandeläsa de två första årskurserna i . Utbildningen ärutlokaliserad från och sker på uppdrag av KTH.Efter två år i måste de studerande flytta tillStockholm för att där fortsätta studierna ytterligare 2,5 årinnan de är klara med sin utbildning. På motsvarande sättkan numera civilingenjörsprogrammet i maskinteknikockså läsas i Västerås.De studerande bör ges möjligheter att studera till färdigacivilingenjörer i genom att fullständiga program(180 p) förläggs till i både elektroteknik ochmaskinteknik. Även ytterligare civilingenjörsprogram börefter hand förläggas till . Vad som här framförts omVästerås som lokaliseringsort för en fullständigcivilingenjörsutbildning bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civilingenjörsutbildning förlagdtill .
mot · GH02Ub686 · 1994-01-25 00:00:00 — I utveckling av framtidenskunskaps/informationssamhälle är användningen avinformationstekniska hjälpmedel en vital komponent. Detär härvid viktigt att notera att införande av tekniskahjälpmedel är av mycket begränsat värde om det intekombineras med utveckling av en adekvatanvändarkompetens och användarattityd i relation till denya hjälpmedlen. Universitetskanslern har uttalat som sinmening att universitet och högskolor kan ge ett mycketvärdefullt bidrag till den fortsatta utvecklingen av --och av dess näringsliv -- genom att vara föregångare ianvändningen av moderna informationstekniskahjälpmedel.För som har sin verksamhet uppdelad påflera orter är en effektiv användning av modernainformationstekniska hjälpmedel en mycket viktigframgångsfaktor. För att framgångsrikt fullföljautvecklingen av denna nya geografiskt spridda högskola, ärdet nödvändigt att ligga i frontlinjen vad gäller utnyttjandetav modern informationsteknologi.Det centrala i den föreslagna satsningen är att utvecklaanvändningssätten och att bredda användningen till allaberörda människor i organisationen. Den teknik som skallutnyttjas skall utgöras av ''färdiga'' produkter, som finns påmarknaden. Den tekniska kompetens, som skall tas ianspråk för denna satsning, skall enbart avse installation etcav de tekniska hjälpmedlen.Mot denna bakgrund är det motiverat att föreslå attMitthögskolan får i uppdrag att fungera som pilotorganisation/försöksorganisation vad gäller användningen avinformationstekniska hjälpmedel. Det handlar helt enkeltom att ta fram pedagogiska exempel på hur man på ettutvecklat sätt kan utnyttja den nya tekniken. I uppdragetbör ingå att ombesörja överföring av denerfarenhetskunskap, som försöksverksamheten ger, tillsamhället i övrigt och då i första hand till det omgivandenärsamhället samt till det svenska högskolesystemet iövrigt. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som pilotorganisation/försöksorganisation vad gäller användningen avinformationstekniska hjälpmedel.