mot · GH02N245 · 1994-01-25 00:00:00 — Skogsindustrin måste stå på flera benSkogsbruket och skogsindustrin har en mycket storbetydelse för . I skogs- och trävaruindustrinsysselsätts ca 150 000 människor. Skogsbruket är dessutomviktigt för en rad andra verksamheter som kombineradelantbruk, åkerinäring, entreprenörer, verkstäder ochvägbyggnadsföretag. För handelsbalans betyderskogsindustrins export ett nettotillskott på cirka 50miljarder kr . är vedbod.Mot denna bakgrund borde det från statens sida föras enlångsiktig och systematisk och övergripande branschpolitiksom så långt möjligt försöker hjälpa skogsbruket ochskogsindustrin över krisperioder som är en naturlig del aven marknadsekonomi. Ett stort sammanbrott förskogsindustrin skulle vara en katastrof för såväl dennationella ekonomin som den regionala balansen och avskogsindustrin beroende näringar.Även om den traditionella storskaliga skogsindustrinklarar sina kriser och fortsätter att investera kan vi interäkna med att någon stor del av framtida ny sysselsättninggenereras. Men med en förnyelse av industrin med fler benatt stå på kan sannolikt ytterligare något tiotusental jobbuppstå eller återuppstå.Mycket tyder på att svensk skogsindustri står inför en tidav omstrukturering. Hårdare miljökrav, miljöaktionerutomlands mot svensk skogsindustri, införande av skattutomlands på färskfiber och krav på ökad användning avreturpapper och återanvändning av förpackningsmaterialändrar förutsättningarna för den traditionella massa- ochpappersindustrin.Konkurrensen från mer snabbväxande trädslag i andraländer och från billigare råvara från och OSS-staterna pressar priserna särskilt på massaved.För de områden i landet som ligger långt från pappers-och massaindustrin har skogsbruket blivit olönsamt pågrund av uppköparnas prissystem trots att omfattandeinsatser för tillväxten av skogsråvaran utförts. Näravverkningen av massaved sjunker i glesbygden kommerkostnaden för sågtimmeravverkning också att öka vilketmedför risk för utslagning av de företag som vidareförädlarsågad träråvara.Från rädsla för råvarubrist har vi nu gått till ett problemmed råvaruöverskott. En strukturkris i svensk skogsnäringskulle slå mycket hårt mot handelsbalans eftersomskogsnäringen är en näring med stort nettoexportvärde.Det är ett starkt nationellt intresse att skogsråvaranutnyttjas effektivt även i ett kretsloppssamhälle.Att klarat sig från enomfattande strukturkris kan sannolikt tillskrivas storadevalveringar och kronans fall hösten1992. Kraven på att skydda naturresurser ikonkurrentländer har också bidragit. Det bör också i dettasammanhang noteras att hade varit anslutet till enenhetlig valuta i hade dessa valutakursförändringarinte kunnat ske.Vidareförädla det sågade virket!Vikten av bättre och mer långtgående vidareförädling avsågad träråvara kan inte nog understrykas. För skogsbruketkommer av inkomsterna från timmer och restenfrån massaved. Ett antal statliga utredningar har underårens lopp skapat ett teoretiskt underlag för en bredsatsning på vidareförädling av träråvara.Den långsamväxande furan i norra delen av ärett utmärkt snickerivirke med högt utbyte. Sågar ochsnickerier uppfyllar väl kraven på ett kretsloppssamhälle.Sådana industrier kan också vara självförsörjande på energigenom att utnyttja spån, bark och skogsavfall förenergiproduktion. Företag som vidareförädlar sågat virkeär ofta små och väl spridda över landet.Mode och smak, miljökrav och krav på att få bort plastsom brandmaterial gynnar träprodukter i livsmiljön. Det ärlätt att tänka sig att framtidens bostäder ochinredningsmiljöer uppfyller höga krav på återvinning ochåteranvändning.Det är också viktigt att på ett mer aktivt sätt söka efteroch utnyttja virke med speciella kvaliteter. Detta kanförvisso inte ge stora volymer, men höga värden och är ettuttryck för inställningen att varje fällt träd ska användasoptimalt. Relativt små utbildningssatsningar iavverkningsledet och på sågverken kan ge betydelsefullamarginaltillskott. Ett exempel på sådant är trä förtillverkning av musikinstrument.FoU-arbete med inriktning på träindustrin bedrivs på treplatser. Dels vid högskolas avdelning i ,dels vid KTH och dels vid iUppsala/. De forskarstuderande är ofta engagerade iinstitutet . I Industridepartementets utredning Ds1991:62 konstaterades: ''ärsnarast för stor med tanke på den nuvarandeförmedlingsorganisationens kapacitet att överföraforskningsresultat, men för liten i förhållande till detstrategiska behovet.Allvarliga brister finns i mekanismen för överföring avproducerad kunskap till avnämarna. Det gäller både förkompetens och för forskningsresultat.'' Även om en delförbättringar skett är mycket av den hårda kritikenfortfarande aktuell. Regeringen borde på allt sätt stimuleraatt kompetens förs över till företagen.Under flera år bedrevs ett riktigt och brautvecklingsprogram för träindustrin -- Träman 90.Programmet var inriktat på de fyra nordligaste länen ochhar nu upphört. Syftet var att öka förädlingsgrad,produktivitet och lönsamhet inom sågverk ochträmanufakturföretag.Vänsterpartiet anser att ett nytt branschprogram avdetta slag bör sättas igång och särskilt inriktas på landsbygd,glesbygd och inland. Bättre kundanpassning,marknadsanalyser, förbättrad marknadsföring ochsamordning av småföretags exportansträngningar bör ingå iprogrammet.Regeringen bör ge i uppdrag att komma igång med detta program, t.ex. isamarbete med utvecklingsfonderna. Vi anvisar 15 miljonerkronor för kommande budgetår för en start av programmet.Biobränslen och motoralkoholerOm skogsråvara som produceras för massaindustrin idelar av landet blir överflödig uppstår en stor tillgång påskogsråvara, som måste användas på något sätt. Om dennaråvara inte används kan hela skogsbruket i t.ex. Norrlandsinland och delar av och förlamas.En möjlighet som därvid särskilt måste uppmärksammasär att använda denna skogsråvara som bas för produktionenav alternativa drivmedel. Forskning på detta område hargett möjlighet att redan nu bygga fullskaleanläggningar förproduktion av fordonsbränsle. Detta öppnar möjlighetenför skogsnäringen att börja stå stadigare på ett fjärde ben.Skogsråvara som bas för fordonsbränsle ochkemikalieproduktion. De tre andra skulle då vara sågning,massa/pappersproduktion och träbränsle.Vi vill särskilt peka på möjligheten att producerahögkvalitativa motorbränslen eventuellt som tillsats tillmotorbränsle. Sådana bränslen av hög kvalitet kan vara avnågon typ av alkolholderivat som framställs med cellulosasom hemicellulosa som råvara. Ett bränsle, ETBE, kananges i detta sammanhang som särskilt intressant. Vedenslignin kan också tänkas ingå som råvara ipolymerindustrin och bilda bas för ett miljövänligtpolymermaterial. En del polymerer tillverkas avråvara som i stället kan användas till livsmedel.Men mest naturligt är att vid produktion avfordonsbränsle använda restprodukten som energiråvara istor skala t.ex. för att ersätta kol och olja i processindustrineller i kraftvärmeverk. Här bör kommunerna stimuleras attgöra satsningar som också behövs för att underlättaavvecklingen av kärnkraft. Ett alternativ är att utse någraförsökskommuner och där göra rejäla satsningar för attbygga upp lokala energisystem med skogsråvara som enviktig bas. I ett sådant sammanhang behövs sannoliktbyggas upp uppsamlingsplatser eller virkesterminaler därskogsråvaran sorteras för olika ändamål.Framställning av bättre fordonsbränslen ur skogsråvara,öppnar möjligheter för bättre balans i koldioxidcykeln,minskade utsläpp av NOX, mutagena kolväten och ämnensom genererar fotooxidanter.Enbart i finns fem miljoner tonbiomassa som kan användas i sådan energiproduktion. I fullskala skulle denna energiproduktion kunna ge 1 000-talsjobb i skogsbruk och i nya industrianläggningar, iverkstäder och i transportnäringen. I hela landet kansysselsättningseffekten uppskattas till 30 000 heltidsjobb.Tiden har kommit att göra större satsningar ochprova detta system i större skala. Staten har ett ansvar attmedverka i sådana satsningar.För att stimulera efterfrågan på etanol elleralkoholderivat för inblandning i fordonsbränsle börregeringen utreda om den del som blandas in i bensinen kanha lägre bensinskatt eller stödjas genom subventioneradupphandling under i stor skala.Redan 1988 begärde ett program för attminska koldioxidutsläppen och uttalade att dessa utsläppinte skulle ökas utöver den nivå de hade då. Iriksdagsbeslutet med anledning av miljöpropositionen EnGod livsmiljö 1990/91:90 ställdes också upp planeringsmåletatt utsläppen av samtliga klimatpåverkande gaser börbegränsas inom alla samhällssektorer.Användningen av skogsråvara för fordonsbränsle ochannan energi ger inget nettotillskott koldioxid i atmosfären.Halten av svavel och tungmetaller i trädbränslen är låg.Regeringen anvisar medel på anslaget J2 för bidrag tillny energiteknik och på för insatser för ny energiteknik ienlighet med vad som sagts ovan.Om ökade resurser behövs för satsningar påanläggningar för produktion av fordonsbränsle och andraenergibärare ur skogsråvara bör regeringen återkomma tillriksdagen i kompletteringspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en långsiktig och övergripandebranschpolitik för skogsbruk och skogsindustri,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett nyttbranschprogram till stöd för träindustrin,3. att till ett nytt branschprogram förträindustrin för /95 anslår 15 miljonerkronor på ett nytt anslag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att genom lägre skatt ellersubventionerad upphandling ge stöd till etanol elleralkoholderivat som fordonsbränsle,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av satsningar påanläggningar för produktion av fordonsbränsle urskogsråvara.