mot · GH02Fi43 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) Det pågår ett systemskifte i , regisserat avModeraterna och med stöd från övriga borgerliga partier iriksdagen. Genom att successivt försämra den offentligasektorns ekonomi rycks grunden för den generellavälfärdspolitiken undan.Vi är snabbt på väg in i två--tredjedelssamhället-- ett resultat av den nyliberala politiken--där en stor medelklass lever bra, men där mångamänniskor hamnar utanför det växande välståndet. Tydligaklasskillnader i form av hög arbetslöshet, social utslagningoch segregation kännetecknar ett sådant samhälle.Göteborg uppvisar många tecken på atttvåtredjedelssamhället redan är etablerat.Människors bristande tilltro till regeringens vilja ochförmåga att komma tillrätta med strukturellaproblem förstärker den ekonomiska utvecklingen. Rädslanför att förlora jobben och osäkerheten om framtidaförsäkringssystem gör att svensken sparar som aldrig förr.Det räcker inte med en stark exportindustri för att få fart påhjulen. Något som framgår av såväl LO:s somIndustriförbundets senaste konjunkturprognos. Det krävsockså att människor får tillbaka framtidstron. Man måste fåfart på den inhemska konsumtionen och den privatatjänstesektorn, först då får vi en högre ekonomisk tillväxtoch säkrare jobb.Trots vetskapen om att människor går direkt ut iarbetslöshet skär de borgerliga partierna ner statsbidragentill kommuner och landsting i snabb takt. senast ikompletteringspropositionen föreslår regeringen attstatsbidragen till kommunerna blir nominellt desammaäven som det är . Ett annat inslag i denborgerliga politiken är att ålägga kommunerna nyabetungande och ofinansierade arbetsuppgifter som i sin turtvingar fram neddragningar inom andra angelägnaområden.Nya riksdagsbeslut av den borgerliga majoritetenunderminerar ekonominInförande av husläkare och den fria etableringsrätten förspecialistläkare och sjukgymnaster kommer att åsamkakommuner och landsting ökade kostnader. harendast hälften av göteborgarna listat sig på en husläkare,men redan har de resurser förbrukats som det gamlasystemet med vårdcentraler kostade. Om samtligagöteborgare listar sig hos en husläkare--vilket måste vara meningen--kommer kostnaderna att öka med minst 150 miljonerkronor . 1994 kan kostnadsökningen uppskattas tillhälften, ca . Ökade kostnader förspecialistläkare/sjukgymnaster har uppskattats till 25miljoner kronor 1994.Beslutet att införa skolpeng har ökat kommunenskostnader med , utan att flerelever har tillkommit. Barnomsorgslagen, som skall införasfr.o.m. 1995, kommer att tvinga fram nästan 3 000 nya platser (nuvarande kö) till en sammanlagdkostnad på ca per år.Detta visar med stor tydlighet att staten lastar påkommunsektorn uppgifter utan någon som helst hänsyn tillkonsekvenserna för annan verksamhet såsomsjukhusvård och äldreomsorg, som ännu inte erhållitsamma ''fallskärmar'' som skolan och barnomsorgen.Sveket mot göteborgarnaI valrörelsen gick till bred attack motSocialdemokraternas sätt att sköta regeringsmakten. Underfältropet ''Det är framtidstro och optimism som skall bredaut sig i storstäderna, inte armod och stagnation'' lockadesväljarna att lägga sina röster på . Budskapetkryddades med löften om kommande skattesänkningar. Iförsta hand riktade man in sig på storstädernas ekonomiskaproblem och konstaterade att storstäderna saknade ett''kompetent ledarskap'' och hade utsatts för ''en negativsärbehandling av den Socialdemokratiska regeringen''.I stället utlovades en politik som är ''konsekvent och tarhänsyn till storstädernas speciella förutsättningar.Moderaterna har insett att storstadsregionerna är Sverigesekonomiska motorer. Det går inte att strypa storstädernaoch tro att utvecklingen och tillväxten därmed flyttas tillandra delar av -- -- -- Därför måste en kommandeborgerlig regering ta bort alla hämskor på storstäderna. ''I bedrev de borgerliga partierna kampanj påsamma tema. före valet hävdades det framförallt från att underskott skulle blimellan 800 och . Verkligheten blev ett utfall på --358miljoner kronor, dvs. helt i överensstämmelse med denbudgetnivå som Socialdemokraterna hade ställt upp för1991.Med facit i hand är det bara att konstatera att av allalöften blev det inget. I stället har hamnat i ettännu värre läge på grund av den borgerliga politiken.Den verklighetsbild som regeringen beskriver i sinkompletteringsproposition skiljer sig avsevärt från denverklighet som befinner sig i. När regeringenskriver att den kommunala konsumtionen kommer attsjunka med i genomsnitt ,så kommer konsumtionen i att rasa med 6 procent1994 och . De sötebrödsdagar somregeringen skriver att kommunerna haft sedan början av1980-talet, ja de har definitivt missat . Göteborgssoliditet har rasat från att vara 1980 till att 1993. Då är pensionsskulden exkluderad. Detskall jämföras med riksgenomsnittet som 1993 var på 63procent.Figur 1 (se bilaga)Att som finansminister påstår detta berorpå att har levt över sina tillgångar är direktmissvisande. kommunala konsumtion har underhela legat betydligt under riksgenomsnittet.Trots detta har huvuddelen av utbyggnaden avbarnomsorgen skett under motsvarande period.Förklaringen till svåra ekonomiska problemgår att finna i den konsekvent negativa särbehandling frånstaten som skett . En negativsärbehandling som accelererat under den nuvarandeborgerliga regeringen.1990/skattereform gör att tappar 700miljoner kronor jämfört med det gamlaskattesystemet. Något som strider mot en avgrundprinciperna bakom skattereformen, nämligen att denskulle vara intäktsneutral. Det nya statsbidragssystemetsom regeringen införde 1993 gjorde att tappade400 jämfört med riksgenomsnittet på grundav den s.k. klimatfaktorn. Som grädde på moset blev detstatliga lån på som den förrasocialdemokratiska regeringen gav plötsligträntebelastat av den borgerliga regeringen, detta trotslöften om fortsatt räntebefrielse.Borttagandet av beskattningsrätten på juridiskapersoner, skattereformen samt det statsbidragssystem somgäller är de huvudsakliga orsakerna, vilketframställningen nedan visar.Tabell. Statliga indragningar utöver genomsnittet förlandets kommuner.Slag av indragningEffekt per årMkrMotsvarar i kommunalutdebiteringSlopad beskattn.rätt10002,35 kronorSkattereformen7001,65 kronorNytt statsbidragssystem4000,95 kronorSumma21004,95 kronorI jämförelse med genomsnittssvensken har göteborgarensåledes drabbats av en indragning som motsvarar enkommunalskatt på . Den i särklass viktigaste åtgärden för att kommatill rätta med kommunens ekonomiska problem är attriksdagen tar de beslut som innebär att kommunbehandlas på samma sätt som övriga kommuner i landet.Tillsammans med konsekvenserna av den ekonomiskaåtstramningspolitiken som lett till hög arbetslöshet, (iGöteborg är arbetslösheten ), socialutslagning och ökad segregation, har regeringspolitikenstarkt medverkat till att hamnat i en situation somsaknar motstycke i modern tid.Figur 2 (se bilaga)har kostnader för socialbidragmer än fördubblats till att 1993 uppgå till mer än 1 miljardkronor, se figur. Det motsvarar 2,50 skattekronor, attjämföras med riksgenomsnittet för socialbidrag som är påca 1 skattekrona. Det mest oroande är den ökande andelenflyktingar som förvisas till ett långt socialbidragsberoendepå grund av svårigheterna att komma in påarbetsmarknaden. Deras andel avsocialbidragskostnaderna är redan en tredjedel, och är dengrupp som ökar mest. I regeringens totala avsaknad avflyktingpolitik ökar dessutom spontan invandring avflyktingar till lavinartat. Enbart har detkommit närmare 2 000 flyktingar, mestadels bosnier tillGöteborg. En grupp som tack vare regeringens låt-gåflykting- och arbetsmarknadspolitik direkt förpassas tillkommunens socialbidragsköer.Servicen allt sämreFör att nå ekonomisk balans har beslut tagits omdrastiska nedskärningar inom skola, barnomsorg, sjukvårdoch äldreomsorg. skallden befintliga verksamheten bantas ! Trots detta återstår ett underskott 1994 på , vilket motsvarar mer än 2 skattekronor.Vid ingången av 1990 fanns 63 300 årsarbetare i (kommun pluslandsting). Vid utgången av 1993 hade 6 500 årsarbeten försvunnit. För att klara budgeten för1994 krävs att ytterligare ca 3 500 årsarbeten försvinner, varav nästan hälften inomsjukvården. Dessa göteborgare får i stället ''anställning'' hosA-kassorna och kommunens socialkontor.Konsekvenserna för göteborgarna har blivit storaförsämringar i service. Antalet elever i skolklasser ochantalet barn i barnomsorgen har ökat drastiskt. Se figur.Figur 3 (se bilaga)Vårdgarantierna inom sjukvården kan inteupprätthållas. I princip sätts inga vikarier in när personalenär frånvarande på grund av sjukdom. Den lokala kultur-och fritidsverksamheten har halverats för att klara den mestbasala vården och omsorgen för äldre människor.Göteborgs förutsättningarKommunförbundets rapport angåendelevnadsförhållanden i kommuner från januari 1994bekräftar de strukturella problem som har atthandskas med. Inom i stort sett varje redovisat område harGöteborg svårigheter jämfört med riket. Vi ger här någraexempel. Siffrorna anges i % och gäller --92. OBS!att åtskilliga siffror har förvärrats , exempelvisandel hushåll som har socialbidrag.RiketGöteborgAndel utländska medborgare9,615,7Andel ensamstående med barn3,94,5Andel förvärvsarbetande78,473,1Andel arbetssökande6,27,1De sociala transfereringarnas andel av hushållens inkomster17,219,5Andel boende i hyresrätt39,656,5Bostadskostnadsindex100,0114,1Andel gymnasial utbildning47,244,5Andel socialbidragstagare6,710,1kostnad kr/inv. och fam.omsorg12683487Andel förtidspensionerade4,45,3Ohälsotal (antal dagar)38,245,9Antal för brott misstänkta personer per 10 000 invånare 1990-92369431Därav narkotikabrott2546Nytt skatteutjämningssystemListan kan göras mycket längre och visar tydligt att ettnytt skatteutjämningssystem måste genomföras. Ett systemsom tar hänsyn till de förslag om ändringar somStrukturkostnadsutredningen lagt fram. Utredningen har --till skillnad från nuvarande system -- beaktat sådanamerkostnader som drabbar och andra störrestäder, bl.a. kostnader för äldreomsorg, socialbidrag, gatoroch vägar samt kollektivtrafik. Det är av största vikt förGöteborgs framtid att den nu sittande beredningen (Fi1993:24) som på regeringens uppdrag skall lägga förslag pånytt utjämningssystem mellan kommuner respektivelandsting tar hänsyn till detta.Göteborg den stora förloraren på 1990/91 årsskattereformDen förra socialdemokratiska regeringen utfärdadetilläggsdirektiv till meduppdrag att särskilt beakta de problem som drabbatGöteborg mot bakgrund av bl.a. 1990/skattereform.Det fanns med andra ord både insikt och vilja att göra någotåt situationen. Den borgerliga regeringen valde dock attslänga uppdraget i ''papperskorgen''.Med bakgrund av att regeringen i 1994 årskompletteringsproposition skriver att vissa kommuner ävenför 1995 kommer att få bidrag för skattereformens effekter,medger man att vissa kommuner förlorade påskattereformen. För del innebar 1990/91 årsskattereform att man förlorade om åretjämfört med det gamla skattesystemet. Ett underskott somstarkt har bidragit till svårartade ekonomiskaproblem. Vi kommer att fortsätta att kräva vår självklararätt att kompenseras /skattereformoch dess effekter på ekonomi.Riksdagen måste även ta ansvar för GöteborgRiksdagen måste ta ansvar för hela landet, ävenstorstäderna. Om de beslut som fattas drabbar någonlandsända särskilt hårt så måste man ta sitt ansvar och rättatill dessa beslut. Det är därför nödvändigt, att de särskildaproblem som uppstått i i samband med 1990/91års skattereform och statsbidragssystem rättas till.Det kan heller inte vara rimligt att ett lån som lämnats medlöfte om räntefrihet plötsligt räntebelastas. De regler föravtalsvillkor som gäller i övrigt måste rimligtvis även gällamellan stat och en kommmun. Det är också nödvändigt attett nytt skatteutjämningssystem i linje medStrukturkostnadsutredningens förslag införs. Regeringenbör återkomma till med förslag om åtgärder somåterger dess möjligheter att ge sinamedborgare en service som motsvarar landet i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskasituation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att måste kompenserasför de ekonomiska försämringarna i samband medskatteuppgörelse och skatteomläggning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter atttillhandahålla en likvärdig service till kommuninvånarna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övervältrandet av kostnader påkommunerna.