mot · GH02U405 · 1994-01-25 00:00:00 — nobelpristagare i kemi, ochMichael , har uppfunnit metoder som hjälptgenforskningen ett stort steg framåt. ochFrancis fick för sin presentation aven modell av DNA-molekylen, den berömdadubbelspiralen, och lade därmed grunden till en mycketframgångsrik forskning i genetik. har upptäckterrörande genernas struktur och funktion prisbelönats ettflertal gånger.År 1972 visade forskarna man kan utföra rekombinant DNA-verksamhet, medandra ord hur genteknik går till. Året efter utfördes denförsta genkloningen. Enligt rapporter i dagspressen harman nu även lyckats med kloning av mänskliga celler.Sedan mitten av 1980-talet har forskare världen över idet internationella projektet , Human genomeorganization, försökt kartlägga hela den mänskligaarvsmassan, dvs systematiskt försökt lokalisera och tydavarje tecken i systemet. skall arbetet vara färdigt.Det är ett projekt som i storlek jämförs medApolloprojektet -- det som förde människan till månen.Men den här gången gäller det att upptäcka den inrerymden.Genteknik är den del inom biotekniken där man direktarbetar med arvsanlagen. Genteknik innebär att man medtekniska metoder, ofta med hjälp av biologiska värdar,mellanhänder, flyttar arvsanlag från en organism till enannan. Med genteknik är det således möjligt att flyttagenetiskt material från en art till en annan. Metoden gerockså möjligheter att införa syntetiskt framställdaarvsanlag.Det som har med människors tillblivelse och framtidaförutsättningar att göra är mycket lockande områden förforskning och spekulationer. All forskning är inte god ochhar inte mänsklighetens bästa som utgångspunkt.Genforskningen bör stå i mänsklighetens tjänst, så att mant.ex. kan byta ut gener som påverkar en människas hälsaoch utveckling i negativ riktning. Det vore djupt olyckligtom den nya ökade kunskapen om arvsmassan fick militäratillämpningar. Utnyttjande av genetisk kunskap för attutveckla vapen bör helt förbjudas.Genteknik har gjort det möjligt att utveckla nya,effektiva skyddssystem, såsom vacciner och annan profylax,samt metoder för tidig diagnostik.De toxiner som kan produceras med gentekniköverträffar nervgasernas giftighet, påpekar bl.a. FOA i enartikel i teknik 1991:18. Det går att framställamosaikvapen, dvs. skräddarsydda gifter, komponerade frånormar, alger, skorpioner och hormoner. Vacciner som baraskyddar de egna soldaterna och inte fiendens är andraexempel.Gentekniken gör det också möjligt att knyta sammanvirulensfaktorer (specifika egenskaper, i form av DNA-sekvenser/DNA-delar, som gör att en viss organismframkallar en viss sjukdom) och utifrån det skapa en helt nyorganism. På så sätt kan man också framställaskräddarsydda vapen som är nästan omöjliga attdiagnostisera för fienden. Genom att ''komponera ihop''anlag från olika organismer, omintetgör man nästan allachanser för upptäckt, även med de mest avanceradegentekniska metoder. Den ökade kunskapen om denmänskliga arvsmassan kan således få militära tillämpningar.Med genteknik går det således att tillverka biologiskavapen som mosaikvapen, supertoxiner, specialanpassadevacciner och vapenhormoner. Den senaste forskningen haräven gjort det möjligt att ''målstyra'' toxiner till olika organeller strukturer i människokroppen. Enligt ,professor i immunologi, skall det även vara möjligt attutveckla biologiska stridsmedel som utnyttjar genetiskaskillnader mellan olika folkslag. Detta är synnerligenallvarligt och också tyvärr relativt okänt.Den mycket snabba utvecklingen av biologiskastridsmedel och de toxiner som kan produceras medgenteknik är oroande. ökade kopplingenmellan biotekniken och den militära forskningen ochtillämpningen markant. ökadePentagon sitt program för rent biologisk försvarsforskningfrån till 90 miljoner årligen.Ett förbud mot användning av biologiska vapenomfattades av Genèveprotokoll. senareträdde den biologiska vapenkonventionen i kraft,Konventionen om förbud mot utveckling, framställning ochlagring av bakteriologiska (biologiska) vapen ochtoxinvapen. Den förbjuder forskning, utveckling ochlagring av biologiska vapen.Den konventionen är inte ett tillräckligt skydd. Dentillåter exempelvis skyddsforskning på biologiska vapen.Sådan forskning ger kunskap om dels hur befolkningen kanskyddas mot biologiska vapen och dels hur nya biologiskavapen kan framställas. Problemet är att vad som iverkligheten kan klassas som offensiv försvarsforskningeller defensiv skyddsforskning är mycket svårt att avgöra.Tyvärr är mycket av skyddsforskningen hemlig. Enmotivering för sekretessen är att inte oroa befolkningen ochde egna soldaterna. Reglerna rörande sekretessen förskyddsforskning behöver ses över.Ytterligare ett problem är att ett effektivt kontrollsystemsaknas. Från svenskt håll har B- ochtoxinvapenkonventionen länge kritiserats försin brist på kontroll och verifikationsprocedurer.Många länder, framför allt , är myckettveksamma till långtgående verifikationsmetoder då sådanakan användas som förevändning för att få otillbörligt insyni deras biotekniska industri eller användas för att få tillgångtill unikt genetisk material. Detta är en viktig politisk frågasom måste lösas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att genteknologins framsteg inteanvänds för utvecklande av nya biologiska vapen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av ett effektivtkontrollsystem för att övervaka utvecklingen inomgenteknologins område vad gäller framställning av vapen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna försekretess vid skyddsforskning.