mot · GH02Ju201 · 1994-01-25 00:00:00 — Varje land måste skydda sig mot spioner, terrorister ochandra som hotar landets säkerhet. Därför gäller det att haen fungerande personalkontroll, dvs. det måste finnas enkontroll av att de personer som har känsliga befattningarinom t.ex. försvaret inte utgör någon säkerhetsrisk.Samtidigt är det av yttersta vikt att medborgare i ettdemokratiskt samhälle inte blir anklagade för att varasäkerhetsrisker på falska grunder och utan rätt att försvarasig.Personalkontrollen i har varit diskuterad undermånga år. Efter en befogad kritik tillsattes 1987 enutredning (), som presenterade sitt förslagi . Alla tycktes i stort vara överens om att det varett väl genomarbetat och bra förslag. Tyvärr har detfortfarande inte resulterat i ett regeringsförslag.Jag har på olika sätt försökt aktualisera frågan iriksdagen genom motion, frågor och granskning ikonstitutionsutskottet. I samtliga fall har jag fått till svar attett förslag är på väg. Senast svaradejustitieministern att ett förslag skulle vara klart föresommaren 1993.Det som hände var istället att regeringen beslöt atttillsätta ytterligare en utredning, som skall vara klar i maj1994.Det är olyckligt att de brister i personalkontrollen somfunnits inte har kunnat åtgärdas. Framför alltskall en så viktig fråga enligt regeringsformen varalagreglerad och inte bara finnas i form av förordning. Dethandlar vidare bl.a. om medborgarnas rätt att överklaga.Regeringen bör därför få i uppdrag att så snart utredningenär klar och remissbehandlad återkomma med ett förslag tilllagreglering av personalkontrollen.En av bristerna som behandlade varrätten för enskilda personer, som kontrolleras, att få insyni det hemliga material som kontrollen grundas på. I detfallet har regeringen gjort förändringar i överensstämmelsemed förslag. Därmed återfårkommunikationsregeln i personalkontrollkungörelsen(PKK) 13 § i allt väsentligt det innehåll som den hade före1983, vilket är positivt.Det innebär att kommunikation skall ske om denkontrollerades intresse av att yttra sig skäligen bör haföreträde framför det intresse som sekretessen skall skydda.När en motsvarande regel sist fanns inskriven iförordningen var emellertid problemet att den intetillämpades i praktiken.Därför är det angeläget att det nu sker en uppföljning påden här punkten och att den görs regelbundet. Detta bör gesregeringen till känna.En annan kritik som tidigare framförts är att antaletskyddsklassade tjänster var okända. SÄPO-kommitténgjorde en beräkning av antalet tjänster och kom fram till attdet 1989 fanns totalt drygt 410 000 tjänster och uppdragplacerade i skyddsklass. Många anser att antaletpersonalkontrollerade tjänster bör begränsas med hänsyntill att kontrollen skall kunna vara effektiv. Därför är det avintresse att årliga uppföljningar görs även på den punkten.Regeringen bör således i skrivelse till riksdagenbeskriva omfattningen av personalkontrollen (tjänster ochgenomförda kontroller) samt förekomst av kommunikationenligt 13 §. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en lagreglering avpersonalkontrollen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning avpersonalkontrollens omfattning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av tillämpningen av13 § PKK.