ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk619 · 1994-01-25 00:00:00 — Slopad postmoms på skattefria periodiska publikationer Risk för kostnadsökningarBolagiseringen av riskerar att leda till starktökade kostnader för organisationer och föreningar som ejär redovisningsskyldiga för mervärdesskatt. Det gällerorganisationernas kontakt med medlemmar genom brev,tidningar och tidskrifter.Genom ett rabatterat föreningsporto kommer Posten attkompensera organisationerna för tillkommandemomskostnader för brev. De ekonomiska konsekvensernaför föreningslivet, om kostnaderna för Postens distributionav tidningar och tidskrifter momsbeläggs, är stora. Även idetta fall bör åtgärder vidtas så att bolagisering avPostverket ej leder till ökade kostnader för de ideellaorganisationerna.Periodiska publikationer undantagnaEnligt paragraf 8 mom 10 i mervärdesskattelagen ärframställning av skattefria periodiska publikationerkvalificerat undantagna från skatteplikt. Undantaget gälleräven för de tjänster som framställaren tillhandahåller isamband med framställningen. Det innebär att förutomsjälva tryckningen omfattar undantaget även tjänster somt.ex. falsning, skärning, häftning, kuvertering, sortering ochtransport till posten, när de tillhandahålls av framställaren.Genom bolagiseringen av får tolkningen avdenna paragraf betydelse även för momskostnaderna förPostens vidare transport av skattefria periodiskapublikationer.För att undvika moms för Postens befordran av ideellaorganisationers tidningar eller andra skattefria periodiskapublikationer bör Postens distributionstjänster jämställasmed andra tjänster som enligt mervärdesskattelagen kanlevereras till framställaren, d.v.s. tryckeriet, och omfattasav undantaget från skatteplikt.När paragrafen i mervärdesskattelagen formulerades varPosten ett affärsverk och momsfrågan ej aktuell. Detrimliga är att Postbolagets distribution av de skattefriapublikationerna jämställs med t.ex. åkeriföretagetsdistribution av publikationerna till Postensinlämningsstation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsbefrielse för Postensbefordran av ideella organisationers tidningar ochpublikationer.
mot · GH02Sk620 · 1994-01-25 00:00:00 — Elproduktion med vindkraft är en mycket miljövänligenergiproduktion som bör stimuleras.Vindkraftverk med en effekt som ej överstiger 500 kWslipper betala elskatt om de använder elströmmen för egetbruk. D v s inte idkar yrkesmässig försäljning av el.Denna begränsning av skattefriheten skapar orättvisoroch svåra tolkningsproblem. Den miljövänliga vindkraftenär väl värd den ''miljöbonus'' som befrielsen av elskattenkan anses utgöra och därför bör skattebefrielsen varagenerell. Vindkraftens el blir inte mindre miljövänlig för attden försäljs. har också upprepade gånger påförslag av skatteutskottet uppmanat regeringen attåterkomma till med förslag om generell befrielsefrån elskatt eller annan form av ''miljöbonus''.Dagens begränsade elskattebefrielse leder till konstladeineffektiva organisationsformer och ändå kvarstår ovisshetom hur RSV kommer att bedöma frågan omegenförbrukning eller yrkesmässig försäljning. Det ärdärför angeläget att snabbt skapa enhetliga regler , som gerskälig och lika ''miljöbonus'' till all vindkraftsel. En generellbefrielse från/eller återbetalning av elskatt på /kWhbör vara en lämplig nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att vindkraftsproducerad el skallfå en ''miljöbonus'' enligt de principer som redovisats imotionen,2. att begär att regeringen skallåterkomma till med konkret förslag till hur en''miljöbonus'' skall utformas.
mot · GH02Sk621 · 1994-01-25 00:00:00 — deltar och övriga EFTA-länder i COMETT, som liksom är ett av EG:sutbildningsprogram.COMETT riktar sig till industrin, och tanken är attforskningsresultat ska komma industrin, inte minstsmåföretagen, till godo så fort som möjligt. En viktig del avCOMETT är praktikantutbyte för studenter påhögskolenivå. Programmet är organiserat så att självaarbetet sköts av University Enterprise Training Partnerships(UETP) och omfattar nätverksuppbyggande och underhåll,organiserandet och bemannandet av praktikplatser iSverige och inom EG, utvecklandet och genomförandet avkompetenshöjande insatser i industri och övrigt näringslivoch offentlig förvaltning.Budgeten under den nu pågående (COMETT II, som startade ) omfattar 200 miljonerecu, dvs ca , plus EFTA-ländernasbidrag. Där ingår bidrag som uppgår till 20miljoner kronor/år. Genom kommer nuSverige med i ett flertal EG-program och kommer inomnågra år att betala in miljardbelopp till olika forsknings-,utvecklings- och utbildningsprogram. Det problem som jagnu kommer att presentera kommer således attmångdubblas.Merkostnad genom ny momslagstiftningGenom ändringar i momslagstiftningen betalar denyssnämnda UETP moms på alla tjänster och varor desjälva köper, men eftersom verksamheten, vilkenfinansieras med EG-anslag, delvis kan komma att betraktassom icke skattepliktig verksamhet kan momsavdrag integöras fullt ut. I praktiken betyder det att UETP för att klarasin verksamhet behöver pengar för att täcka kostnadernaför moms i alla tidigare led.Svenska organisationer och företag som erhåller bidragfrån inom ramen för utbildnings- ochforskningsprogram behöver därför kompenseras för att deinte kan göra något momsavdrag för den del avverksamheten som täcks med EG-medel. Ett annat sätt attlösa problemet är att våra momsregler harmoniseras medövriga EG-stater. Detta behöver utredas och åtgärdas.Tanken med de miljardbelopp som ska betala intill är att vi på olika sätt ska få tillbaka dem. Mankan förutse stora svårigheter med detta. Vi kommer med idessa program fullt ut först , medan redanhar varit med och lärt sig systemet. kommer naturligtvis inte att tilldela svenskakontraktorer mer medel än de övriga för att utförasamma arbete, på grund av att vi inte har anpassat vårtskattesystem. Man kommer istället att skicka medlen tillnågot annat land och bara låta svenskarna delta sompartners. Redan nu har akuta problem uppstått mellanlokala skattemyndigheter och , som iförlängningen kan innebära att dessa mödosamt uppbyggdaverksamheter måste läggas ned. Dessa nätverk var tänktasom bas för framtida samarbete inom EU. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda behovet av en EG-harmonisering av skattesystem för att inte svenskaorganisationer och företag som får bidrag från inom ramen för utbildnings- ochforskningsprogram som COMETT skall missgynnas.
mot · GH02Sk622 · 1994-01-25 00:00:00 — Samarbetet över i norr mellan Haparandaoch har utvecklats väl . I dagförekommer ett utvecklat samarbete på områdena kultur,idrott, skola och brandförsvar men även när det gällernäringslivet. och har haft enegen ''provinsregering'' (styrgrupp). Arbetet i regionenförbereds och formas av olika arbetsgrupper som lyderunder denna styrgrupp. Provinssamarbetet går undernamnet Provincia Bothniensis. Det totalaverksamhetsområdet omfattar kultur, fritid, social, miljö,utbildning, kommunalteknik, turism och näringsliv.Samarbetet har bl.a. lett till att kommunernatillsammans bedriver en språkskola. Språkskolan omfattarlåg- och mellanstadium och syftar till att befrämjatvåspråkighet bland eleverna som rekryteras både frånTorneå och . Vidare finns ett mycket långtgående samarbete när det gäller brandförsvaret ochdessutom har kommunerna ett gemensamt reningsverk.Samarbetet utvecklas kontinuerligt och såväl breddassom fördjupas.I denna sammanflätade region betraktas intenationsgränsen som en klyvning av regionen utan som ettbesvärande administrativt hinder i utvecklingen avregionen.Arbetspendling över gränsen är vanlig liksom det ärnaturligt att handla varor på den sidan där varorna ärbilligast. Denna gränshandel har pågått och denhar svängt fram och tillbaka beroende på hursamhällsutvecklingen för ögonblicket sett ut i regionen.Det som styrt gränshandeln har varitresandeförordningen i vilken det framgår att man skattefrittfår föra in varor i till ett värde som inte överstiger1 . Regeringen har på uppdrag av gjort enöversyn av resandeförordningen. Denna översyn visarenligt regeringen att det inte är lämpligt mednågon förändring av värdegränsen på 1 000 kr.Haparandaborna har närmare till finska städer än tillsvenska. Även kommunikationerna är väl utbyggda på denfinska sidan.Trots detta har regeringen beslutat att ändra iresandeförordningen och helt förbjuda möjligheten attinföra oljeprodukter skattefritt från . Dettamotiveras med de pågående medlemskapsförhandlingarnaoch osäkerhet om vilka regler som kommer att gälla vid etteventuellt svenskt medlemskap i bestämmelse är direkt riktad just motHaparanda--Torneå-området. Det står i propositionen omSänkt tulltillägg m.m. beträffande oljeprodukter: ''Härsynes dock utnyttjandet vara så systematiskt ochomfattande att det bör stoppas.'' Om man skall vidta en såspeciell åtgärd som regeringen gör i denna fråga borde detföre beslutets fattande utredas hur stor och systematiskomfattningen verkligen är. Sedan detta klarlagts borde detföras en principiell diskussion huruvida bestämmelser skalltillgripas som i princip enbart har bäring på ett specielltområde, allra helst som detta område arbetar för att skapaen större och kraftfullare region över nationsgränsen ochmed ambition att utveckla gränsområdet fullt ut i paritetmed vad många regioner i EU gör. --Torneåregion borde i stället uppmuntras, stödjas och lyftas framsom ett gott exempel på initiativkraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprövning avresandeförordningen.
mot · GH02Sk623 · 1994-01-25 00:00:00 — Hundskatten upplevs alltmer som ett onödigtbyråkratiskt krångel av hundägarna. För kommunerna, somskall hålla ett register och inkassera skatten, torde det intebli någon nämnvärd intäkt sedan de administrativaomkostnaderna betalts. Beloppet för varje hund är ju intesärskilt stort i de flesta kommuner.Systemet med en särskild hundskatt har redan funnitsalltför länge och bör därför avskaffas. Det är i själva verketett bra exempel på hur svårt det är att ändra lagar ochbestämmelser som blivit föråldrade. Det ursprungliga syftetmed att hålla ordning på hundägandet och att kunna ta handom herrelösa hundar kräver inte nu längre ett sådant systemmed hundskatt.Under 1993 har frågan övervägts inom regeringskansliet.Det är nu dags att besluta om ett avskaffande såväl av självahundskatten som av kommunernas skyldighet att hålla etthundregister. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av hundskatten.
mot · GH02Sk625 · 1994-01-25 00:00:00 — Gallerimomsen är djupt orättvis och motverkar sinasyften. Ideella föreningar kan förmedla konst utan attmervärdesskatt utgår på provisionen.Mervärdesbeskattning av galleriernasprovision får den orimliga konsekvensen att en tavla somsäljs genom ett galleri blir avsevärt dyrare än om sammatavla säljs via en konstförening som ställer ut i exempelvisFolkets Hus.Dagens regler med momsuttag för gallerier men inte förideella organisationer innebär att konstmarknadensnedvrids. Den allvarligaste konsekvensen med dennamoms är att många gallerier kommer att gå under på grundav en orättvis konkurrenssituation.Denna diskriminering av gallerierna kommer att föda engrå konstmarknad som ingen är betjänt av -- vare sigkonstnären, galleristen, den konstintresserade allmänheteneller staten. Den inkomst som i realiteten kommer atthamna i statens kassakista torde bli utomordentligtblygsam.För de flesta konstnärer är det galleristen som ger dendraghjälp som behövs för att bli känd och erkänd. Utangallerier blir konstnärens villkor och möjligheter kraftigtförsämrade. Särskilt de unga, nya, ännu ej etableradekonstnärerna blir gallerimomsens förlorare.Inte bara konstnärernas och galleriernas existens hotasutan även i hög grad kvaliteten på det konstutbud somerbjuds allmänheten. Galleristens konstkunnande och blickför det konstnärliga värdet för att den konst somställs ut är av god kvalitet. Gallerierna utför en viktigkulturgärning som har väsentlig betydelse för konstnärernaoch för möjligheterna för den konstintresseradeallmänheten att njuta av god konst.Mervärdesskatten på galleriernas förmedling av konstriskerar att minska möjligheterna för den konstintresseradeallmänheten att se god konst som snedvridningenav marknaden försämrar villkoren både för galleristen ochför konstnärerna.Jag stöder ambitionen att skapa en i skattehänseendelikvärdig behandling av olika verksamheter. Beträffandeden s.k. gallerimomsen får denna effekter som icke ärönskvärda. Argumenten framfördes redan vid skattensinförande, dock utan resultat.Skatteregler som uppenbart har snedvridande effekterför konkurrensen måste ändras. Regeringen bör med detsnaraste vidta åtgärder när de gäller gallerimomsen så atträttvis konkurrens kan råda på konstmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förändringar så atträttvis konkurrens kan råda på konstmarknaden.
mot · GH02Sk627 · 1994-01-25 00:00:00 — Vid generaltullstyrelsens senaste omorganisation placering av personal i Västervikskommun ner. Ett beslut som tyvärr fått negativakonsekvenser för de myndigheter som skall upprätthålla lagoch ordning. kommuns kustområde är stort ochsvårbevakat. Vi har flera hamnar och anläggningsplatser ien skärgård som är stor till ytan med många öar. Vitrafikeras av yrkesmässig sjöfart och en mycket storfritidsbåtstrafik. har vår trafik mot i första handBaltikum haft en kraftig utveckling. Detta anser vi ärpositivt ur båda regionernas synpunkt. Men tyvärr så hardet bland allmänheten, hemvärnet (som har enobservationsverksamhet i skärgården) och den lokalapressen redovisats att smuggling förekommer.Det som diskuterats är smuggling av alkohol, narkotika,anabola steroider, metaller, skrot och vapen. När det gällersmuggling av sprit så har man klara belägg förhur det går till. Fiskebåtar från köper starksprit iLettland för per flaska. Varje liter säljssedan för en hundralapp i . Vid varje transport finnsdet på varje båt. Vinsten blir runt enkvarts miljon kronor för varje resa.Från och med 1994 ges tullen utökade resurser.Utökningen gäller dock endast den östra tullregionen, frånÖstergötland norrut samt . I kan dessa storsmugglare operera i stort sett heltostörda. hör nämligen till den södra tullregionen.För att komma till rätta med problemet måste lokaltullpersonal finnas till hands. För som alla vet så ringer intesmugglare till tullen när de närmar sig land. Det duger dåinte att skicka folk från som ligger 15--ifrånde hamnanläggningar som berörs. Polis och kustbevakningsaknar enligt uppgift den behörighet som krävs varför deinte kan vara något alternativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade resurser till placering avtullpersonal i .
mot · GH02Sk629 · 1994-01-25 00:00:00 — En viktig bostadspolitisk princip är att statensbostadsstöd och bostadsbeskattning är kostnadsneutrala,dvs. inte verkar styrande på valet av upplåtelse- ochförvaltningsform.I en motion pekade vi på att upphandladetjänster för förvaltning av bostäder blivit skattepliktiga. Föratt utjämna den skillnad som därmed uppstår mellan egenregi och köpta tjänster har en s.k. uttagsbeskattning införtspå tjänster i egen regi.Vi kunde dock konstatera att någonkonkurrensneutralitet inte uppnåtts. Den del avförvaltningen som avser ekonomiska och administrativatjänster omfattas nämligen inte av uttagsbeskttningen menväl av moms. Vidare finns ett grundbelopp på som inte belastas av uttagsbeskattning.De nya reglerna har därigenom kommit att bliförmånligare för dem som är tillräckligt stora för att kunnautföra förvaltningen i egen regi än övriga. är diskriminerad.Inom bostadskooperationen finns ett stort antal småbostadsrättsföreningar vilka anser det naturligt att köpasina förvaltningstjänster. Detta har föranlett exempelvisHSB och att som en service till medlemmarnabygga upp specialiserade lokala förvaltningsorganisationer.Bostadsrättsföreningarna kan således inom den egnarörelsen upphandla sin förvaltning. Vidare förekommer påett antal orter en omfattande förvaltningsverksamhet åtkommunala företag, som själva inte kan eller vill bygga uppegna förvaltningsresurser.Momsreformen har i denna del fått negativakonsekvenser för såväl kooperativa som privataförvaltningsorganisationer. Tendenser finns också attoseriöst arbetande företag, med tvivelaktig etik ochkompetens, har fått ökade möjligheter att breda ut sig.Vi anser därför att det är angeläget att sökaalternativa lösningar till förvaltningsmoms ochuttagsbeskattning. Målet måste vara att skattereglerna inteskall verka styrande på valet av förvaltningsform.En metod kan vara att lägga moms på den del avutgående hyra som avser renodlade driftskostnader, dvs.ekonomisk förvaltning, administration, fastighetsskötsel,reparation och underhåll samt uppvärmning. I basen förmomsuttaget skall givetvis kapitalkostnader, fondering ochförsäkring och liknande kostnader undantas.Bostadsförvaltaren kan mot utgående moms göra avdragför ingående moms. Det betyder avdrag för all moms itidigare led, dvs. momsen på bl.a. förvaltningstjänster,sophämtning, VA, el, fjärrvärme samt byggtjänster.Effekten av ovanstående är att alla bostadskonsumenterfår lika behandling. Moms utgår som på hyransdriftskostnader, dvs. boendekostnaderna höjs inte förnågon. De bostadsförvaltare som köper allaförvaltningstjänster respektive de som gör allt i egen regiblir lika behandlade. Bostadspolitiskt måste detta vararättvist och riktigt.Enligt vad vi kunnat inhämta har denna fråga ännu inteaktualiserats inom den s.k. . Eftersom vianser att konkurrensneutralitet är angelägen även på dettaområde anser vi att frågan skyndsamt utreds i särskildordning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om moms på tjänster för förvaltningav bostäder samt uttagsbeskattning.
mot · GH02Sk630 · 1994-01-25 00:00:00 — Som svar på en motion (1990/91:Sk689) beslutaderiksdagen (SkU26) att icke kommersiellavindkraftsanläggningar med en installerad effekt upp till500 kW skall vara befriade från energiskatt.Tidigare gällde att elproduktionsanläggningar under 100kW installerad effekt var skattebefriade. Det innebar attvindkraften missgynnades i förhållande till vattenkrafteneftersom vindkraft har en lägre tillgänglighet änvattenkraft.För att åstadkomma rättvisare regler fanns tvåmöjligheter -- att knyta beskattningen till årsproduktioneneller att för vindkraften höja beskattningsgränsen till 500kW installerad effekt.Riksdagen valde det . Att utgå frånårsproduktionen har bedömts som mindre lämpligt då detskulle kräva någon form av återkommande redovisning ochkontroll.Att skattebefrielsen bara omfattar anläggningar som intedrivs kommersiellt -- eller, som det uttrycks i lagen, avproducent som inte yrkesmässigt distribuerar elektriskkraft -- har kommit att innebära vissagränsdragningsproblem beroende på hur man valt attdistribuera den producerade energin.Enligt tolkning av lagen skattebefriasden energi som distribueras på ett eget nät eller genomtransiteringsavtal överförs på en annan distributörs nät.Om man däremot av tekniska eller administrativa skälvalt att först sälja den producerade energin till endistributör för att sedan köpa tillbaka den vidleveransplatsen, har det ansetts som kommersiellelproduktion.Att distributionssättet i praktiken inte gjort någonskillnad har inte beaktats.Man kan dock ha viss förståelse för att det kan vara svårtatt kontrollera ett system där man säljer och köper tillbaka.Det kan också vara svårt att att göra en annan avgränsning.För att undvika gränsdragnings- och kontrollproblem finnsdet därför skäl att göra en justering av lagtexten.En möjlighet är då att förtydliga vad som avses medkommersiell energiproduktion, vilket möjligen lagteknisktkan vara svårt.En annan och enklare lösning är att låta skattebefrielsengälla all småskalig vindkraft oavsett om den är att betraktasom kommersiell eller inte.Det finns ännu så länge inte så många vindkraftverk meden installerad effekt under 500 kW. För inkomsterna tillstaten har det därför ingen betydelse om även de mindreanläggningar som ägs och drivs kommersiellt, omfattas avskattebefrielsen.Däremot skulle det i hög grad kunna stimulera till enutbyggnad och en utveckling av den småskaligavindkraften. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skulledet vara direkt lönsamt eftersom vindkraften är en ren ochmiljövänlig energikälla som varken på kort eller lång siktförorsakar några miljökostnader. Det skulle ävenkunna ge ett betydande bidrag till den omställning avenergisystemet som med bred uppslutningbeslutat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanlagändring att all kraftproduktion från vindkraftverk meden installerad effekt under 500 kW befrias från energiskatt.
mot · GH02Sk632 · 1994-01-25 00:00:00 — Mervärdesskatt för turistbranschen och andra tjänsteföretag Tjänsteproduktionens betydelse för vår välfärd kommerav allt att döma att öka framöver. Det är itjänsteproduktionen som merparten av de tillkommandearbetstillfällena kommer att återfinnas. Det är därför viktigtatt skattelagstiftning och andra regler får en utformning somstimulerar tjänsteproduktion. Jag välkomnar mot dennabakgrund regeringens beslut att tillsätta en särskild utredaremed uppgift att klargöra förutsättningarna för privattjänsteproduktion.En näring, som har stor betydelse för vårtland i allmänhet och för i synnerhet, ärturistnäringen. Denna betydelse kommer sannolikt att öka.Ett värdefullt inslag för att underlätta turistbranschensexpansion är beslutet om sänkt turistmoms.Det tycks emellertid inte finnas någon helt entydigbeskrivning av vad turistmomsen om- och innefattar.Turistmoms uppfattas olika av olika aktörer och kan oftainte definieras entydigt ens av företrädare för rese- ochbesöksbranschen. Ett särskilt problem härvidlag ärmomssatsen vid olika paketresor. Det är naturligt attreseföretagen vill göra det enkelt och rationellt för sinakunder genom att erbjuda färdigpaketerade turistresor.Detta försvåras genom olika momssatser och oklarheten omhur och när de skall tillämpas.För besöksnäringen, resebyråer och förmedlingsföretagär det angeläget att det sker en enhetlig definition av vad enturistprodukt är. Det är vidare angeläget att turistmomsenvid paketarrangemang via en metod för momsberäkning avolika turistprodukter kan klargöras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för expansionav privat tjänsteproduktion.
mot · GH02Sk633 · 1994-01-25 00:00:00 — Överlåtelser av fastigheter inom Den kommunala verksamheten behöver kontinuerligteffektiviseras och anpassas till nya förhållanden. Därför kanverksamheten behöva flyttas över från en kommunalförvaltning till ett kommunalt bolag. från ettkommunalt bolag till en eller stiftelsetill ett annat kommunalt bolag -- omflyttningar helt inomden kommunala sfären.Riksdagen beslutade att underlätta sådanomflyttning inom bostadsområden genom ett uttalande attomflyttning inom verksamhet från kommunalbostadsstiftelse till kommunalt aktiebolag skulle kunna skeutan att lagfartsstämpel utlöstes.Riksdagens uttalande har alltså inneburit att bostäderhar kunnat föras över från ett kommunalt företag till ettannat utan erläggande av lagfartsstämpel, medan enlagfartsstämpel fortfarande måste utgå vid överföring avlokaler.Lagfartsstämpel utgår vidare om en kommunalvärmeverksrörelse av rationaliseringsskäl överförs frånkommunal förvaltning till ett delägt kommunalt bolag sombedriver elverksrörelse. I syfte att underlätta nödvändigomstrukturering och effektivisering av kommunalverksamhet bör samma regler gälla även för överföring avlokaler inom en kommun som gäller för överföring avbostäder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter för kommuner attöverlåta lokaler inom den kommunala förvaltningen utanatt behöva utlösa ny lagfart.