mot · GH02Sf33 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärer I regeringens proposition 1993/94:173 om bostadstilläggtill pensionärer föreslås en rad förändringar i bostadsstödettill pensionärer. Vår motion behandlar vissa av dessaförändringar.Statligt bostadsstödDen viktigaste förändringen är, att det kommunalabostadstillägget (KBT) fr.o.m. föreslåsersatt av ett statligt bostadstillägg, som utges enligt sammaregler över hela landet. Förslaget överensstämmer i dendelen med det förslag, som lämnades i betänkandet (SOU1992:21) Bostadsstöd till pensionärer, som den s.k. lämnade i april 1992.Alltsedan KBT-systemet tillkom ,har det kritiserats framför allt på grund av de ibland storaskillnader, som existerat mellan olika kommuner vadbeträffar tilläggets storlek. Detta var också ett av deviktigaste skälen till, att den dåvarande socialdemokratiskaregeringen tillsatte en särskild utredning om den framtidautformningen av bostadsstödet till pensionärer. Vi delaruppfattningen, att det nuvarande bostadsstödet bör görasom till ett system som gör reglerna lika oberoende av var ilandet pensionären är bosatt. Vi tillstyrker därför förslagetom att KBT ersätts av ett statligt bostadsstöd.Bostadstilläggets storlekI propositionen föreslås, att bostadstillägg skall lämnasmed av bostadskostnaden mellan 100 och 4 000 kronorper månad. Förslaget innebär en minskning aversättningsprocenten från . För pensionärer medlåga pensioner och bostadskostnader som understiger 3 700kronor innebär detta sänkta bostadstillägg, ivissa fall med ganska betydande belopp. Pensionärer, somlever med små ekonomiska marginaler, har svårt att klarasådana sänkningar i den disponibla inkomsten.Mot den bakgrunden är det viktigt, att inom dennuvarande kostnadsramen för KBT begränsa effekterna förden enskilde pensionären av ett enhetligt statligtbostadsstöd. Störst betydelse för sänkningen avbostadstilläggen har den minskade ersättningsprocenten. Vianser därför, att den av regeringen föreslagna procentsatsenbör höjas från 85 till . En sådan höjning medförökade kostnader för bostadsstödet.För att göra det möjligt att höja ersättningsprocentenföreslår vi, att den nedre kostnadsgränsen i systemet ändrastill . Det är emellertid angeläget att höja den övrekostnadsgränsen med tanke på förväntade hyreshöjningar.Den gräns som regeringen valt, , anser vi varalämplig i det sammanhanget. Vårt förslag tar inte helt bortkostnadshöjningen för de aktuella pensionärsgrupperna,men reducerar den för de flesta med betydande belopp.Kommunala tilläggsreglerÖver hälften av landets kommuner har inte helt anpassatsina KBT-regler till de statsbidragsregler som gäller för år1994. Detta innebär, att en övergång till ett statligtbostadsstöd enligt den föreslagna modellen skulle kunnainnebära kraftiga minskningar av bostadsstödet tillpensionärer i dessa kommuner. För att minska dessaeffekter föreslås i propositionen, att kommunerna skall gesmöjlighet att bevilja kompletterande bostadsstöd under enövergångstid av , d.v.s. --1998.Kostnaderna för sådant kompletterande stöd skallrespektive kommun själv svara för.Vi anser, i likhet med regeringen, att det är nödvändigtatt mildra effekterna av förändringarna i bostadsstödet förde aktuella pensionärsgrupperna. Övergångsreglerna börockså successivt anpassas till de nya reglerna ombostadsstöd. Pensionsarbetsgruppen har emellertid i sittnyligen avlämnade betänkande (SOU 1994:20) Reformeratpensionssystem föreslagit nya regler på pensionsområdet.De nya reglerna om garantipension, den pension som ärtänkt att ersätta den nuvarande folkpensionen, föreslåsträda 2000. Reglerna om bostadsstöd förpensionärer måste naturligtvis anpassas till de nya reglernapå pensionsområdet i övrigt. Mot den bakgrunden anser vi,att övergångstiden bör utsträckas med för att få enmera synkroniserad övergång till ett bostadsstöd, som äranpassat till de nya pensionsreglerna.Bostadstillägg för boende i särskilda boendeformerPropositionen innehåller vidare förslag om attbostadstillägg skall kunna lämnas för boende i särskildaboendeformer under förutsättning att pensionären bor ieneller tvåbäddsrum. Däremot skall inte bostadstilläggkunna lämnas för boende i flerbäddsrum med flera än tvåplatser.Bakgrunden till förslaget anges vara att hyressättningenför boende i flerbäddsrum inte fungerat tillfredsställande.Hyrorna har varit för höga och i många fall har de intedifferentierats med hänsyn till skillnader i boendestandard.Detta har medfört att kommunerna i många fall tagit utbetydligt större hyror relativt sett för flerbäddsrum än förenkelrum. Man kan också ibland ifrågasätta om det handlarom ett riktigt boende.Vi har i vår motion 1993/94:So249 om äldreomsorgenpekat på att en utvärdering som gjort av dengenomsnittliga hyresnivån i sjukhem och på ålderdomshemvisar att denna redan ligger högre än vad den s.k.Ädelavgiftsutredningen räknade med. Den genomsnittligahyresnivån för flerbäddsrum i sjukhem ligger visserligenlägre än för enkelrum på ålderdomshem och sjukhem. Menhyressättningen medför att kommunen totalt kan få indubbelt så stora hyresintäkter för flerbäddsrum som förenkelrum. Vi tror att detta är en av orsakerna till att detskapats så få enkelrum på sjukhemmen.Situationen är mycket otillfredsställande. Den modellregeringen valt för att komma till rätta med problemet äremellertid enligt vår uppfattning inte acceptabel. Risken är,att de enskilda pensionärerna drabbas i stället för deaktuella hyresvärdarna -- kommunerna.Våra krav, som framfördes då de nya avgifternainfördes, kvarstår. Det är nödvändigt att se över detsamlade avgiftsuttaget. Det är orimligt att pensionärerp.g.a. höjda avgifter och hyror skall riskera att få enlevnadsstandard som ligger under för socialbidrag.Vi ifrågasätter om boende i flerbäddsrum i normalfalletskall kunna betraktas som ett eget boende. Detta innebärsamtidigt att vi ifrågasätter om bostadstillägg skall kunnautbetalas i sådana situationer. Mot den här bakgrundenföreslår vi att ger regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag angående vilka krav man bör ställapå vad som skall betraktas som ett eget boende ochmöjligheterna att få bostadstillägg i sådana sammanhang.Omräkning av bostadstillägg vid höjd pension respektivehöjd hyraI propositionen föreslås att bostadstillägg skall få räknasom utan föregående underrättelse när en avtalspension ellermotsvarande pension som följer av kollektivavtal ändras.För automatisk omräkning av bostadstillägget när hyranhöjs måste emellertid pensionären ge sitt samtycke. Bådaförslagen har tillkommit för att underlätta omräkningarmed hjälp av ADB.Vi är positiva till att administrativa förenklingar görs närdet gäller att betala ut olika socialförsäkringsförmåner.Båda de föreslagna åtgärderna underlättar ADB-hanteringav bostadstillägget, vilket ger en större säkerhet vidutbetalningar. Vi har emellertid svårt att inse skillnadenmellan de båda situationerna. Man kan inte komma ifråntanken, att staten som försäkringsgivare är snar att reducerabostadstilläggets storlek när pensionärens inkomster ökar,men betydligt försiktigare när det gäller eventuellaökningar av bostadstillägget. Rimligen bör man förfara påsamma sätt i båda situationerna.Vi förutsätter, att regeringen beaktar dessa synpunkter isamband med utformningen av den lag omsocialförsäkringsregister, som enligt propositionenförbereds inom . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att , med avslag på regeringens proposition1993/94:173 vad avser bostadstilläggets storlek, beslutar attbostadstillägg lämnas för bostadskostnadmellan och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunala tilläggsregler,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadstillägg för boende isärskilda boendeformer,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omräkning av bostadstillägg vidhöjd pension respektive höjd hyra.