mot · GH02T808 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundProduktivkrafternas förändring kräver anpassning avproduktionsförhållanden och samhälle. Detta är inte längrebara en sanning för marxister, också statsministern haranslutit sig till denna tanke för att ta ett exempel. Dettagäller inte minst den nya teknologin för den så kalladeinfrastrukturen -- vägar, järnvägar, energisystem,kommunikationssystem. Vägar och järnvägar har styrt varsamhällen har växt fram. Energisystemet har haftdjupgående betydelse för produktionsstruktur ochvardagsliv.På 1850-talet började den svenska staten görainvesteringar i telegrafledningar. Mot slutet av 1800-taletfick telefonen sitt genombrott. Båda systemen integreradesi internationella nät. Dessa teleteknologiska förändringargav starka impulser till förändringar av formerna förorganiseringen av både produktionen och den mänskligasamvaron.Nu pågår en sammansmältning av teleteknik ochdatateknik, dels genom att telesystemet blir alltmerdatoriserat och dels genom att en växande andel avteletrafiken består av kommunikation mellan datorer ochmellan människor via datorer genom exempelviselektronisk post. Också denna nya informationsteknologifår och kommer att få djupgående samhälleliga följder.Förändringarna har gått så snabbt att iblandinte kunnat hänga med, ibland har verket rentav framståttsom ett hinder för utvecklingen av modernakommunikationer. är intelängre en statlig myndighet med samhällsnyttan somledstjärna utan ett företag, , som skall verka eftermarknadens principer. Enligt beslut skall också postenbolagiseras. Den fria marknaden förväntas här skapa eneffektiv post- och telesektor som ger det bästa utbudet avkommunikationstjänster. Ansvaret förkommunikationssystemets underhåll och fortsattautveckling har också flyttats över från staten till kapitalet.Vi tror att besluten speglar en övertro på vad privatakapitalägare och marknaden kan åstadkomma.Regeringen tycks ändå inte riktigt lita på kapitalets ochmarknades förmåga att skapa ett brakommunikationssystem. I statsverkspropositionenannonseras att ''olika initiativ för att stimulera utvecklingenav den elektroniska infrastrukturen'' skall tas. Detta ingervisst hopp, men man frågar sig vilka initiativ som avses.Denna motion har som ett syfte att påverka utformningenav dessa initiativ.Vänsterpartiet befarar -- utifrån erfarenheterna avregeringspolitiken hitintills -- att inriktningen på deförutskickade initiativen kommer att vara att jämna vägenför de stora företagen, medan man lämnar småföretagenoch människorna i exempelvis glesbygden åt sitt öde. Detfår inte ske.InformationssamhälletInvesteringar i infrastruktur har alltid varit ett legitimtsätt för staten att skapa meningsfulla arbetstillfällen ochfrämja tillväxt och produktivitet.Infrastrukturen håller ihop samhället och förbinder dessolika delar med varandra. Transportsystemet,energisystemet och kommunikationssystemet brukarräknas till infrastrukturen. Detta är verksamheter somstaten eller kommunerna av tradition ansvarat för.I görs nu uppmärksammade satsningar på såväl''super highways'' (''digitala motorvägar'' med en dåligsvensk översättning, en teknologi som möjliggörmassöverföring av data) som allmänt tillgängligakommunikations- och informationstjänster baserade påenskildas datoranvändning. Visionen bakom detta har avClintonadministrationen i sammanfattning formulerats såhär:I det tjugoförsta århundradet skallinformationsstrukturen ge alla invånare i tillgång tillinformation och möjlighet att kommunicera i medier somljud, bild, data och video när som helst och överallt.Satsningarna förväntas resultera i ökad produktivitet iarbetslivet, förbättrad social service till medborgarna,bättre utbildning och underhållning. Infrastrukturen skallbestå av kommunikationsnät, datorer,konsumentelektronik, digitala bibliotek, databaser ochinformationstjänster av skilda slag. Infrastrukturen är intebara teknologi utan inbegriper också människor och vettiganvändning av teknologin.Nordamerikansk teknologi är klart världsledande inomdatakommunikation och är bas för uppkomsten av detinternationella Internet, som förbinder hundratalsregionala datanät i världen innehållande 2 miljoner datorermed 12 miljoner användare. Internets tillväxttakt är just nuen fördubbling . Internet har uppstått ''anarkistiskt''i en tradition av spontan organisering med hjälp av ett antalhängivna tekniker runt världen, utan central byråkrati ochutan styrning eller ens medverkan av televerken på annatsätt än att tillhandahålla tomma ledningar.Det svenska universitetsdatanätet Sunet, en storframgång med ca 30 000 anslutna användare ihögskolevärlden, har byggts upp med IP-(internet)teknologi och blivit ett mönster av väl fungerandeoch användbart nät. Liknande utveckling har skett i övriganordiska länder, vilkas universitetsnät sammankopplas vidKTH i till Nordunet. Med detta sommönster har KTHs nätspecialister tagit initiativ till etteuropeiskt Internet, , som sammanbinder ett30-tal nationella nät, såväl högskole- som kommersiella näti Europa.Digitala motorvägar är bättre för miljön änÖresundsbronInvesteringar i infrastruktur är omfattande i Sverige.Enbart i vägar och järnvägar satsar staten ca 26miljarder. I stort sett har dessa investeringar gjorts utannågon hänsyn till miljökonsekvenser. Det är först de senaste10--15 åren man insett att om miljökraven ska måsteinfrastrukturen anpasssas efter vad naturen och människantål -- inte tvärtom.Hittills har planering, projektering och byggandet avolika slags infrastruktur skett utan samordning ellerhelhetsbedömningar. beslutar man ombyggnation utifrån irrelevanta faktorer. ochsamhällsekonomiskt olönsamma motorvägsutbyggnaderutifrån sysselsättningsargument och efter påtryckningarfrån bilismens lobbygrupper i är två exempel.Pågående exempel på motsatsen är samtidig och gemensamplanering och byggande av järnväg, telekablar och väg iSödermanland i samband med Mälarbanornas byggande.Riksdagens revisorer m.fl. har pekat på dessa brister isamordningen och att det saknas en strategi där manförsöker klarlägga vilken slags infrastruktur som landetverkligen behöver och vilka behoven är i framtiden.Det är inte längre fler vägar som behövs. Näringslivetsegna experter har räknat ut att investeringar i fler och bättrevägar har en försumbar effekt på de flesta företagseffektivitet och resultat. Speciellt gäller dettaframtidsbranscherna, där informationsteknologinsinfrastruktur är långt mer betydelsefull.I pågår ett arbete för attkomma tillrätta med en del av detta problemkomplex.Detta är dock långt ifrån tillräckligt. Fler myndigheter,organisationer, forskare m.m. måste engageras i detta.EUs strategi fel metodTyvärr har EU-satsningar inom datakommunikationpräglats av en föråldrad standard, överdriven byråkrati ochsnäva intressen av att gynna nationella tillverkare även omdessa har mycket sämre produkter än de från . ISveriges EU-förhandlingar finns en tendens till flathet ochunderordning också på områden där vi har mer att kommamed än EU. Datakommunikationsnät är ett påtagligtsådant område, där svenska satsningar på bästa tillgängliganätteknologi måste kunna drivas vidare utan att tvingas in itekniskt sämre, betydligt dyrare och mer byråkratiska EU-styrda nät.Vad skall nätet användas till?Man kan befara att de kommande digitala''motorvägarna'' mest kommer att trafikeras av videofilmermed innehåll som inte främjar mål om höjd utbildningsnivå.Det finns många tecken på en utveckling åt det hållet.Exempelvis går företag i film-, teve- ochunderhållningsbranschen samman med dataindustrin ochtelebolagen för att kunna behärska hela marknadskedjan,tekniken, dess användning och distribution.För att en svensk satsning på informationsinfrastrukturfrämst skall tjäna folkets behov och inte enbart underlättaför de multinationella företagen att få avsättning för sinamediaprodukter bör staten inte nöja sig med rollen somtillhandahållare av riskkapital. Staten bör ta ansvar förinfrastrukturen i egentlig mening och sörja för att ettfiberoptiskt nät blir tillgängligt för alla i hela landet. Påmotsvarande sätt som staten äger spår och ledningar viaBanverket och bör den äga ochtillgängliggöra de digitala motorvägarna.Det kan sedan finnas olika leverantörer av tjänster pånätet, såväl kommersiella som allmännyttiga.Telekommunikationstekniken kan användas som ettverktyg för att jämna ut regionala obalanser. Datorstöttarbete kan lokaliseras var som helst i landet. Studier påhögskolenivå kan bedrivas omväxlande vid själva skolanoch på avstånd. Videokonferenser och andra former fördatorstött samarbete kan till viss del ersätta personligamöten och minska behovet av fysiska transporter.Allas lika tillgång till information, liksom frånvaro avmaktmonopol över produktion och förmedling avinformation, är grundläggande element i ett demokratisktstyrelseskick. Informationsteknologin erbjuder fantastiskamöjligheter att effektivisera undervisning och spridakunskap åt alla. Ett kommunikationsnät i samhällelig ägokan motverka (t.o.m. kanske förhindra) att informationenblir en handelsvara. Alla skolor, bibliotek och museer börknytas ihop i nätet. Offentliga handlingar hos myndigheterbör finnas tillgängliga på nätet. Riksdagsledamöter ochandra förtroendevalda bör vara möjliga att nå viaelektronisk post. Både offentliga och privata verksamheterskulle kunna effektiviseras avsevärt med ökad demokratiskkontroll om de stimuleras att använda det gemensammanätet istället för att, som ofta , sluta in sig i''sektorsnät''.Informationsteknologin för hela SverigeNu har de första sammanställningarna övergenomsnittsbetyget i grundskolor över hela landet kommit.Ett tydligt mönster visar sig. Under betygsnittet 3 ligger sågott som enbart skolor i storstädernas förortsområden ochskolor i direkt glesbygd. Till skillnad från den borgerligaregeringen ser det som en styrka med densvenska modellen att man inte lämnar delar av befolkningenbakom sig i samhällets utveckling. Så förutom att de digitalamotorvägarna behöver byggas ut vill vi peka på en del andrafaktorer som måste förändras för att hela , både vadgäller regioner och samhällsklasser, skall kunna delta i denförändring i riktning mot det informationssamhälle som nuväxer fram med sådan kraft.Datanätet måste kompletteras med ''Medborgarnasdatakontor'', där vem som helst på nolltid kan få frammaterial från myndigheter som skulle ta dagar eller veckoratt få fram på papper. På t.ex. det lilla förortsbiblioteketskulle man kunna få fram basfakta om vad som gäller förgator, stadsplanering, nybyggen m.m. Och vilka som äransvariga. måste lagar och förordningar anpassasså att inte byråkrater på olika nivåer lägger krokben för ensådan utveckling. Tillgängligheten måste öka.Myndigheterna måste förstå att och lillasyster serdem!Den nya gröna vågenUnder har en positiv utveckling varit delsatt fler tjänsteföretag förlagt sin verksamhet utanförstorstäderna, ja i direkt glesbygd, dels att anställda påtjänsteföretag flyttar hem en del av sin verksamhet. Det harockså betytt ökad mångfald och större spridning avkompetens över landet.Tjänsteföretagens utflyttning är bidragsstödd från statenoch har betytt fler kvinnliga anställda inom privattjänstesektor i glesbygd. Denna utflyttning måste fortsätta,men kräver då att senaste teknik skall kunna användas i helaSverige.Tendensen att allt fler arbetar hemma med datorer ochfaxar kommer att bli allt starkare. Man kanskebara förlägger på basstationen -- dentraditionella arbetsplatsen. Det reser helt nya problem vadgäller olika typer av lagstiftning. Vi vill här peka på någrasådana problem:Skattelagstiftningen har inte tagithänsyn till att hemmaarbete är ett betydligt mer resurssnåltsätt att arbeta. Resorna blir färre. Färre kontorshusbehöver byggas. Vi kanske aldrig kommer att fylla allatomma kontorshus igen efter 80-talsyran, åtminstone intemed det de var ämnade för. får den som har endator från arbetsgivaren hemma ta upp det som en förmån,och del av bostaden är mycket svårt att få avdrag för.Försäkringslagstiftningen är oklar. Gäller hemförsäkringeller arbetsgivarens försäkring? Skada som sker vid arbetei hemmet, är det en arbetsskada? En rad nya sortersarbetsskador har uppstått i samband med den nyainformationsteknologin.Arbetsmiljölagstiftningen --gäller den? Kommer man att kunna fåbostadsanpassningsbidrag för åtgärder som skyddar motelöverkänslighet och andra miljöproblemsammanhängande med användandet avinformationsteknologi? (Se motion av m.fl.om detta).Idag satsas alltför ensidigt på rent tekniskforskning kring informationsteknologin -- sociala,miljöpolitiska och demokratiska aspekter försummas.Parlamentarisk utredning behövsVänsterpartiet anser att bör tillsätta enparlamentarisk utredning som snabbt tar fram förslag påföljande områden:Hur staten skall kunna överta, ansvaraför och bygga ut ett fiberoptiskt nät i hela landet,Hurstaten skall kunna stimulera offentliga och privata aktöreratt satsa på det gemensamma nätet,Hur en offentliginformationsteknologisk infrastruktur skall kunna byggasupp som främjar användning av nätverksteknologin ifolkbildningens tjänst, utvecklar demokratin, bl.a. genombättre kommunikation mellan folket och de folkvalda,medger utveckling av näringsliv och förbättradsamhällsservice i glesbygd och utvecklar den gemensammasektorn,Hur förhållandet mellan olika infrastruktureroch kommunikationsslag påverkar miljön,Hurhemarbete skall främjas genom förändringar i lagstiftningenenligt vad som sägs i motionen,Hur mångsidig forskningmed inriktning på användning av den nya tekniken skallfrämjas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen utarbetar direktivtill och tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgifterenligt vad som anförts i motionen,2. att beslutar ge förvaltningsstyrelsen iuppdrag att vidta åtgärder så att kankommunicera med allmänheten via datorpost.1