mot · GH02Ub83 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Regeringen markerar på olika sätt sin avsikt att skapatydlig kategoriskillnad inom högskolan. Denna strävan tarsig bl.a. uttryck i helt skilda sätt att behandla forskning ochforskarutbildning vid universitet och de stora högskolornapå ena sidan och de mindre och medelstora högskolorna påden andra.Regeringen presenterar nu förslaget om att avsätta ettsärskilt stiftelsekapital för forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna som en förstärkning av resursernavid dessa. Vaga formuleringar i propositionen gör detemellertid möjligt att i stället tolka förslaget så att statensframtida stöd till forskning och forskarutbildning vid demindre och medelstora högskolorna begränsas tillavkastningen av stiftelsekapitalet och inget annat. Påsamma sätt blir det genom oklarheter i skrivsättet möjligtatt tolka förslaget så att stöd kommer att gesendast till en enda profilerad forskningssatsning vid dessahögskolor.Stiftelsen skall vidare kunna ompröva och omfördelastödet mellan högskolor och forskningsområden. Detinnebär en fortsättning på regeringens linje som innebär attde mindre och medelstora högskolorna, bortsett från ettytterst begränsat grundanslag till främjande av forskning,skall få sina forskningsmedel först efter en prövning avprogram och inriktning i varje särskilt fall. De erfarenhetervi haft av denna ordning är synnerligen negativa.Regeringen har ännu inte, , förmått att fattabeslut om fördelningen av de medel regeringen anvisat fördet nätverksbyggande som skall ske under innevarandebudgetår av vilket det endast återstår . Detsäger sig självt att en sådan hantering hämmar högskolornasmöjligheter att på ett rationellt sätt utnyttja de begränsaderesurser som regeringen och velat anvisa för derasdel. Risken är uppenbar att detta sätt att hantera de mindreoch medelstora högskolornas resursförsörjning ger negativaincitament till forskare och forskargrupper.Vi instämmer i den allmänna kritik av stiftelsebildandetoch överförandet av kapital till stiftelserna som framförs iden socialdemokratiska motionen med första namn. En viktig invändning är att besluten förstatsmakternas del är svåra att korrigera efter hand somerfarenheter vinns. Skulle majoritet trots tungtvägande invändningar följa regeringens förslag är det därförnödvändigt att syftet med stiftelsen störretydlighet.För att undanröja de angivna olyckliga effekternaav regeringens förslag bör följande beaktas:Framtidsinriktningen bör betonas starkare. Syftet skallvara att bygga upp högklassig och för region och nationväsentlig forskning. När denna vunnit stadga börfinansieringen tas över av de ordinarie anslagen istatsbudgeten. Det kapital som är avsett för profilforskningvid de mindre och medelstora högskolorna bör därför fåförbrukas på samma sätt som regeringen föreslår för andrakapitalavsättningar.Långsiktigheten i stödet bör betonas. I vårtforskningssystem är det forskningsrådens ochsektororganens uppgift att löpande pröva vetenskapligkvalitet i samband med anslagsgivning. Man måsteförutsätta att profilsatsningarna är av sådan kvalitet att dekan konkurrera om stöd från dessa finansiärer. Ytterligareprövning från en stiftelse kan innebära en besvärandebyråkratisering.Någon begränsning av profilsatsningar per högskola börinte anges. En positiv forskningsmiljö förutsätter möjlighetatt växa när behov föreligger och förmåga successivtdokumenteras. De existerande betingelserna i respektiveregion liksom högskolornas kompetensutbyggnad måste fåfälla utslaget. För den händelse att kommer attfatta beslut om avsättning av stiftelsekapital för de mindreoch medelstora högskolornas forskning och bildandet av enny stiftelse med uppgift att förvalta detta kapital görsnedanstående hemställan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjerna för stiftelsekapitaletsanvändning.