mot · GH02U809 · 1994-01-25 00:00:00 — Den efter de gamla regimernas fall iÖsteuropa och upplösning tycks mångaha trott att gick en ljusnande säkerhetspolitiskframtid till mötes. skulle konflikterna lösas med fredligapolitiska metoder och det mellanfolkliga samarbetetblomstra. Den analys som då gjordes har visat sigotillräcklig.I f.d. rasar fortfarande fullt krig ochkränkningar av mänskliga rättigheter är omfattande.Balkankrisen är det värsta som hänt . IKaukasus pågår också grymma krig. Övriga stårmer eller mindre handfallet. Chauvinism, högerextremismoch rasism blommar upp på olika håll i Öst- såväl somVästeuropa. I det senaste valet i visarhögerextremismen en oväntad styrka. Resultatet av desenaste parlamentsvalen i inger oro.Hoten i närområde beskrivs inte medhjälp av siffror på hur stora militärstyrkor som finns på olikahåll. Bortsett från en liten militär uppbyggnad i kvarvarande stora styrkor på skerreduktion av militära styrkor. Ett betydande antalkärnvapen finns dock kvar.Det är politisk instabilitet, etniska och religiösakonflikter som skapar grunden för hotbilden. Det ryskavalet visar också att de nationella intressena har en starkförankring i folkopinionen. Oavsett politisk ideologi hosregimen finns starka nationella säkerhetsintressengränsande till chauvinism i vida kretsar. Risken för återfalli stormaktsarrogans finns.Bittra erfarenheter tre krig somRyssland haft med västmakter sitter djupt i opinionen. I detnyvalda ryska parlamentet reses krav på attFN-styrkorna ska lämna f.d. därför att derasverksamhet där är ''otillåtlig''. Stöd uttalas för serberna.Det är givetvis lätt att i väst falla in i det gamlahandlingsmönstret och ropa på militär styrka och till ochmed ny upprustning inför de nya hoten. Av särskildbetydelse i vårt närområde är spänningarna mellanRyssland och de baltiska republikerna. För att minska dessaspänningar är det givetvis nödvändigt att alla inblandadeparters legitima säkerhetsintressen erkänns av omvärlden.Som motvikt till denna dystra bild av läget i Öst- ochCentraleuropa bör dock betonas de positiva förändringarsom skett, exempelvis den stabila demokratiseringen ochvissa ekonomiska framsteg i de centraleuropeiska staternaoch , genomförandet av ett till stora delardemokratiskt val i samt stärkt alleuropeisktsamarbete inom organisationer såsom ESK ochEuroparådet.Det är ett starkt svenskt säkerhetsintresse att ytterligareutveckla det bilaterala såväl som multilaterala samarbetetmed . Samarbetet bör ske på ett sådant sätt attallvarliga konflikter i vårt närområde förebyggs ochmekanismer för fredlig lösning av konflikter finns tillhands.Det nuvarande svenska samarbetet visar upp mångapositiva sidor. Satsningen på att förbättra kärnsäkerheten,men också mindre uppmärksammade former av samarbetesom det omfattande vänortsutbytet och LRF:s stöd tillutvecklingen av jordbruket är några exempelVänsterpartiet vill framhäva. Dessa stödformer bör ocksåges fortsatt prioritet.En fara i relationerna till öst är dock att överdrivet hårdabestämmelser för pass, inresevisa och immigrationstillståndtillämpas i det vällovliga syftet att bekämpa kriminalitet ochillegal invandring. och det övriga rika, västligaEuropa måste ständigt försöka undvika att skapa en nyjärnridå mot öst.Stöd till forskningsinstitut i f.d. SovjetunionenABB-chefen har sagt: ''Det går ganskasnabbt att skapa fungerande industriella öar inne i dessaländer. Det finns 10 miljoner ingenjörer varav en miljonmed doktorsgrad. Det är tekniskt mycket välutbildademänniskor. Kan man organisera och motivera dessa imoderna företagsenheter, se till att de har råvaror ochmarknader att sälja till så kan man göra underverk påganska i dessa företagsöar. ''idéer kan tillämpas i de företag som de storamultinationella företagen köper och/eller ingår s.k. joint-ventures-avtal med. I de företag som skoningslöst slås utdärför att deras produkter inte klarar konkurrensen frånväst går det sämre. De som jobbar i statliga institutionermed fasta löner drabbas oerhört hårt av inflationen ochstatens brist på inkomster. Eftersom det västliga stödet ihuvudsak riktas mot privatiseringsobjekt kan t.ex.forskningsinstitut och rustningsindustri komma att ställasutanför. Konsekvensen kan då bli att även högt kvalificeradpersonal tvingas över till annan verksamhet som t.ex.gatuhandel för att försörja sig, eller försvinner utomlandsmed sin kompetens. bör studera möjligheten attföra över medel direkt till viktiga värdefullt kunnande ska bevaras och utvecklas.Rustningsindustrin måste också få stöd. Här gäller detemellertid inte att stödja befintlig produktion utan attarbetet med att ställa om rustningsindustrin till civilproduktion med kraft måste stödjas. Resultatet kan i annatfall bli att ökad vapenexport blir ett desperat sätt att få invaluta.Stöd till rättsstatens institutionerMan kan knappast påstå att länderna i f.d.Sovjetunionen är fungerande marknadsekonomier.Eftersom samhällsinstitutioner inte utvecklats, relevantlagstiftning inte finns eller inte följs har många av de nyaländerna hamnat i ett slags rövarkapitalism. Skatter kaninte drivas in och bedrägerier är svåra att beivra. Maffiangör sig bred. Kriminaliteten växer och hotar sprida sigutanför landets gränser. Det är inte orealistiskt att tro attdenna situation kan leda till att samarbetet med områdetförsvåras. Ett kraftfullt stöd till demokratins ochrättsstatens institutioner är därför nödvändigt.Folkrörelserna -- basen för demokratinEn viktig drivkraft för demokratiseringssträvanden isåväl Öst- som och varmiljörörelsen. tog studenter och forskareupp kampen för naturreservat och biologisk mångfald.Under 80-talet växte protester för att rädda ochhindra vändandet av de sibiriska floderna fram. fick miljörörelsen förstärkt kraft. Denkraften har tynat.Stödet till demokratiskt sinnade folkrörelser inom miljöoch facklig verksamhet är av stor vikt. Det är till syvendeoch sidst folket självt -- inte byråkratierna -- som skall bäraupp demokratin. De styrandes strävan att byggamarknadsekonomi är ingen garanti för demokratins växt.Många exempel runtom i världen visar att ett positivtsamband mellan marknadsekonomi och demokrati inte ärnågot självklart. Viktigare för demokratins framväxt ärfolkligt deltagande i det politiska beslutsfattandet. Ettviktigt led i detta är den fackliga kampen. Den är enförutsättning för att exempelvis löneläget för östeuropéernaså snart som möjligt ska kunna röra sig mot lönenivåerna iväst och därmed minska de ekonomiska och socialaspänningarna mellan öst och väst.Kommunalt biståndViktigt för framväxten av demokratiska samhällen iöstra är också att de administrativa och socialasektorerna i samhället fungerar. Lokala och regionalaförvaltningar, sjukhus, daghem, skolor etc. måste fungeraför att ge människor politisk delaktighet, lindra social nödoch skapa grunden för en social och ekonomisk utvecklingsom kommer alla till del. Även här kan bistånd från västgöra stor nytta.Svenskt kommunalt bistånd är väl lämpat för dessaområden. Kommunerna måste t.ex. ges möjlighet att gestöd till för samhällena i öst nödvändiga byggnationer såsomsjukhus, skolor, förvaltningsbyggnader. Det är därförväsentligt att det förslag till ökade möjligheter för desvenska kommunerna att lämna utvecklings- ochkatastrofbistånd som lokaldemokratikommittén lagt framförverkligas.De behöver marknader att exportera tillEU och Efta har träffat avtal med ett antal central- ochösteuropeiska länder och flera håller på att förhandlas fram.De här avtalen har inte infriat östeuropéernas förväntningar.De västeuropeiska marknaderna har visserligen öppnats --men inte för de produkter där östeuropéerna ärkonkurrenskraftiga: stål, livsmedel och textilier. EU harstora pålägg på jordbruksimporten och det existerar massorav icke-tariffära hinder mot öst, t.ex. stålkvoter.Så länge östeuropeiska företag hindras exportera,kommer också västföretag att vara försiktiga med sinainvesteringar.Avtalens andra sida är att de öppnat Central- ochÖsteuropa för västexport vilken konkurrerar ut deninhemska produktionen med företagsnedläggningar ochpåspädning av arbetslösheten som resultat.Det är av vikt att de handelsavtal som träffas innehållermöjligheter till assymetriska arrangemang så att svagareländer har möjlighet att under en övergångstid skyddauppbyggnaden av sin egen konkurrenskraft.Bevara värdefulla naturområden i östI våra östra grannregioner finns en biologisk mångfaldsom försvann från . Det äravsaknaden av moderna skogs- och jordbruksmetoder sommöjliggjort ett bevarande av arter, biotoper samt natur- ochkulturlandskap som inte längre existerar i väst.För att skydda dessa helt unika värden måste ävenSverige hjälpa till. Dels bör vi anslå resurser tillinventering av dessa områden, dels till deras bevarande. Pågrund av brist på pengar håller administrationen förnaturreservat och nationalparker på att bryta samman.Regeringen bör komma med förslag om hur detta skafinansieras. Ett alternativ är att under budgetåret användapengar som finns till regeringens disposition under anslagetG1.EBRD-reglerna måste ändrasVästregeringarna lovade i krediter tillCentral- och . Ramarna har inte utnyttjats därföratt det i själva verket bara är en bråkdel som är praktiskttillgängligt, eftersom kraven ofta är att krediterna skall gespå kommersiella grunder. Och det är helt orealistiskt.EBRD har dessutom villkoret att högst skulle fåges till den statliga sektorn, företrädesvis för investering iinfrastruktur. Hur ska då rustningsindustrierna kunnaställas om till fredlig produktion?Vänsterpartiet anser att reglerna måste förändras så attde utlovade krediterna snabbt kommer till användning.Sverige bör verka för detta inom . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till forskningsinstitut i f.d.Sovjetunionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stöd till demokratinsoch rättsstatens institutioner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till vissa typer avfolkrörelser och fackföreningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt kommunalt bistånd tillÖsteuropa,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de handelsavtal som träffas medde öst- och centraleuropeiska staterna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarande av värdefullanaturområden i öst,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel som regeringen har tillförfogande under G1-anslaget används för stöd till administrationen avnaturreservat och nationalparker i länder i det fornaSovjetunionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändrade regler förkreditgivning till i .