mot · GI02K7 · 1994-11-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag angående en nämnd i för Europeiska unionen m.m. de gröna anser att inflytande ochallmänhetens insyn måste bli betydligt större än italmanskonferensens förslag. Huvudfrågan gäller det samrådsom talmanskonferensen föreslår vilket enligt vår meninginnebär att riksdag reduceras till en remiss- ochsamtalspartner för regeringen. Denna ordning innebär vidareatt regeringen ges både verkställande och lagstiftande maktvilket måste anses stå klart i strid med den svenskakonstitutionen och regeringsformen 1:4 som stadgar attriksdagen ensam stiftar lag.Eftersom Europeiska unionen inte ålägger någrakrav om att regeringen ska vara beslutande organ i lagfrågorfinns ingen anledning att riksdag ska genomföra ensådan förändring. Dessutom finns mycket goda erfarenheterfrån bl a den danska beslutsprocessen i EU-sammanhang avatt genom Europautvalget getts en beslutandefunktion i processen inför ministerrådets möten. Tanken fråntalmanskonferensen att regeringen ensamt ska vara ansvarigtycks grunda sig i att regeringen innehaft huvudansvar förutrikespolitiken och att regeringen företräder iinternationella organ. Men i och med att blir medlemi EU kommer EU-frågor att vara inrikespolitiska frågor.Regeringen ska naturligtvis företräda i EU-sammanhang, men bör åtminstone genomutskotten och ha en beslutsrätt som garanterarparlamentarismen och att besluten grundas på denparlamentariska situationen i riksdagen.Om på detta sätt bibehåller en beslutskraftkommer det med stor säkerhet att innebära att partierna ägnarmer kraft åt EU-frågor och att debatten i blir livligareoch mer intensiv. Vi bedömer att det är en nödvändighet omvi ska kunna få en någorlunda folkligt och demokratisktförankrad EU-politik som medlemmar. Erfarenheterna frånDanmark talar också för att en sådan ordning stärker det egnalandets förhandlingsposition.Ett i förankrat beslutsfattande i EU-frågor ökarockså på ett avgörande sätt möjligheterna till demokratiskkontroll och granskning av regeringen.Ifrån ett flertal håll inom EU-systemet har man uttrycktstora förhoppningar om att ett svenskt medlemskap skainnebära att öppenhet och demokrati sätts högre än tidigareoch att svenska traditioner ska driva unionen framåt i dettaavseende. Med detta i åtanke är det desto mer angeläget attvi inte inleder ett medlemskap med att i väsentliga avseendenta steg bakåt i våra demokratiska och parlamentariskatraditioner.EU-frågorna bör inte endast handhas av EU-nämnden.Praktiskt taget alla utskott blir mer eller mindreberörda av ett medlemskap i . Det är också i fackutskottensom kompetensen finns i de enskilda frågorna. Det är därförviktigt att alla utskott kommer in i beslutsprocessen på ettnaturligt sätt. skall därför inhämta yttrandefrån fackutskotten så långt det är praktiskt möjligt.Fackutskotten ska också kunna begära samråd medregeringen i enskilda frågor.Det vore möjligt att dela upp alla EU-frågor i riksdagensnuvarande utskott och låta dessa ha en beslutande funktion.Det finns dock en del praktiska frågor som talar för att inrättaen speciell med beslutsrätt och ett övergripandeansvar. Vi har dock skilt ut två områden där beslutsrättenändå bör ligga i fackutskotten. Det är dels jordbruksutskottetsom är ett område som är genomreglerat och mycket snårigt.Det är knappast möjligt för ledamöterna i attinhämta den kompetens som krävs för att hantera dessafrågor på ett för bra sätt. Men även utrikespolitikenvinner på att hanteras i ett helhetsperspektiv vilket gör attutrikesutskottet bör ha hela ansvaret vad gäller riksdagensarbete i dessa frågor. Eftersom hållning iutrikespolitiken i EU-sammanhang är att den bör förblinationell är detta också en viktig markering från riksdagengentemot svenska folket som visar att landet avser attfortsätta med en självständig utrikespolitik även som EU-medlem.Det är viktigt att kopplas in så tidigt som möjligti beslutsprocessen. Därför bör det finnas ett uttalat krav påregeringen om god och tidig information och samråd medbåde och fackutskotten under helabeslutsprocessen. Om kommer in senare så ärpositionerna ofta redan låsta vilket omöjliggör ett reelltinflytande. och utskotten måste också kunnabegära information och samråd. För att säkra minoritetensrätt till information i bör varje enskild ledamotkunna begära information och yttranden från statligamyndigheter.Alla partier som har uppnått i allmänna val ochdärigenom är representerade i bör ingå medordinarie ledamöter i . Det är ett självklart kraveftersom partier som hamnar utanför nämnden ocksåkommer att stå utanför stora delar av denlagstiftningsprocess som blir gällande i . Det kan iextrema fall innebära att nämnden kan omfatta 19 eller 21ledamöter.EU-nämnden bör föra både besluts- ochdiskussionsprotokoll. Det är väsentligt att ge möjligheter bred insyn i nämndens arbete. Protokollen bör ocksåoffentliggöras på samma sätt som andra allmännahandlingar.Talmanskonferensens förslag innehåller också enbestämmelse om tystnadsplikt för ledamöter.Vi finner detta onödigt, särskilt om utrikespolitiken placerasi utrikesutskottet. Allt talar för att öppenhet ökareffektiviteten i folkstyret.Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen8 kap.14 §Med anledning av anslutning till Europeiskaunionen skall inom sig tillsätta en nämnd förEuropeiska unionen ().Nämnden skallfastställa regeringens förhandlingsmandat inför beslut iEuropeiska unionens råd i alla ärenden utom utrikes- ochjordbrukspolitiska som handhas på motsvarande sätt avrespektive utskott inom riksdagen.Nämnden skall så långtmöjligt inhämta yttranden från berörda fackutskott inomriksdagen. Nämnden skall bestå av udda antal ledamöter,lägst femton.Över nämndens beslut och diskussioner försprotokoll.15 §Regeringen skall kontinuerligt och under helaberedningsprocessen inför beslut i Europeiska unionen ge engod information och samråda med och andra berörda fackutskott.16 §Statlig myndighet skall lämna upplysningar och avgeyttrande i frågor som skall behandlas i Europeiska unionensråd, då eller någon av dessledamöter begär det.17 §Regeringen är skyldig att lämna de upplysningar ochhandlingar angående Europeiska unionen som Nämnden föreuropeiska unionen begär. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att antar förslag till lag om ändring iriksdagsordningen från talmanskonferensen /95:TK1vad gäller tilläggsbestämmelse 7.1.1.,2. att i övrigt avslår talmanskonferensens förslagom ändring i riksdagsordningen 1994/95:TK1,3. att antar motionens förslag till ändring iriksdagsordningen angående en nämnd i förEuropeiska unionen m.m.