mot · GH02Sk352 · 1994-01-25 00:00:00 — Beslutet att slopadubbelbeskattningen togs inte under en sådan enighet.Bristerna i beslutet att helt slopa den s.k.dubbelbeskattningen är så stora att beslutet bör rivas upp.Detta bör ge regeringen till känna. Dettakommer också att ske om bifaller de yrkandensom ställt under avsnittet 3.2.Vänsterpartiet anser dock att det finns skäl att återinföraden väsentliga lindring av dubbelbeskattningen somAnnellavdraget innebar. Vi kan även överväga en vissytterligare lättnad av dubbelbeskattningen. Flera skäl talari sådant fall för en ytterligare lättnad på bolagssidan. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.3.5 Juridiska personers inkomstskatt --företagsbeskattningDet är viktigt att skapa förutsättningar för en uthålligtillväxt. En låg företags- och kapitalbeskattning är dockingen säker väg till tillväxt. Den effektiva svenskabolagsskatten har alltid varit låg. Genom skattereformenkom den effektiva bolagsskatten att sjunka ytterligare. Somframgår av nedanstående tabell har f.n. en avindustrivärldens lägsta beskattningar av bolagsvinster. Förstatsbudgeten 1994/95 beräknas skatten ge 22 miljarderkronor.nSkattesatser för bolagsskatt inom (avser 1993, och för 1994 efter sänkningen från30 till )Finland25Genomsnitt för OECD38,5Norge28Österrike39Schweiz28,5Luxemburg39,39Sverige28Portugal39,6Storbritannien33EU, genomsnitt39,7Island33Irland40Australien33USA40Nya Zeeland33Belgien40,17Frankrike33,33Kanada45,8Danmark34Turkiet49,22Grekland35Italien52,2Holland35Japan52,4Spanien35Tyskland59,67Tabellen anger nominella skattesatser. Det effektivaskatteuttaget är vanligen lägre än de nominellaskattesatserna. Den effektiva skattebelastningen i Sverigeför kunde t.ex. beräknas till efterreserveringsmöjligheter.Det är anmärkningsvärt att det är Efta-länderna som harOECD:s lägsta nivåer för bolagsskatt. Lägst ligger ,sedan med på tredje plats. I praktiken hardock kanske det lägsta effektiva skatteuttaget efterfondavsättningar.Vänsterpartiet anser att den effektiva bolagsskatten börhöjas till vad som är normalt inom EU. Vi kräver inte attdet sker men över tiden bör det ske. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Bl.a. genom beslut att avveckla SURV-systemet sker 1994 en viss skärpning av bolagsskatten.Vänsterpartiet har alltsedan skattereformen föreslagit attSURV-systemet bör avvecklas. Vi ser därför medtillfredsställelse på detta beslut.De positiva effekterna av att avveckla rätten till SURV-avsättning motverkas av att beslöt att införa ettnytt reserveringssystem -- periodiseringsfonder.Periodiseringsfonderna har stora likheter med SURV-systemet, och innebär att företaget kan sätta av avvinsten till en skattefri fond. Avsatta medel skall återförastill beskattning . Detta innebär att företaget får enräntefri skattekredit.Vänsterpartiet anser att både SURV-systemet ochperiodiseringsfonderna bör avvecklas. I vilken takt och påvilket sätt detta kan ske bör avgöras efter en särskildutredning. Ett grundkrav är att alla reserverade medel skalllyftas fram för beskattning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.De statsfinansiella konsekvenserna av beslutmed anledning av proposition 1993/94:50 angavs ipropositionen till följande. Alla siffror i miljarder kronor.Varaktig effektKort sikt1.Slopad SURV/sänkt skattesats--2,6--2,32.Sänkt skatt på kvarvarande uppskovsbelopp--0,0--0,33.Periodiseringsfonder--1,6--3,94.Återföring av SURV--0,4--1,1Summa--1,4--0,8Många tecken tyder nu på att industrin går mot brakonjunkturer och goda vinster. Det finns dock en risk atterfarenheterna kan upprepas. Det vill sägaett högt uppdrivet vinstläge som inte leder till långsiktigainvesteringar. Devalveringsvinsterna kan leda till attförändringstrycket i industrin blir för svagt medinlåsningseffekter och dålig produktivitetsutveckling somföljd. I sämsta fall kan den förväntade vinstökningen bidratill att driva upp inflationen och brukas för spekulativaaffärer. Det bör nu utredas vilka åtgärder som kanvidtas för att förhindra en sådan utveckling.En väg som tidigare prövats är någon form avvinstdelningsskatt för det som kan betecknas som''övervinster''. Det bör utredas om och hur en sådanbeskattning kan knytas till särskilda fonder --framtidsfonder. Fonder för fortbildning ochkompetensutveckling i företagen. Förslag om sådana fonderredovisas i ekonomimotion. börge regeringen detta till känna.För bör en process för en anpassningtill internationella skatteförhållanden ske genom en höjningav företagsskatten till . En sådan höjning kan beräknasge ökade skatteinkomster på . Riksdagenbör besluta om en sådan höjning.För att stimulera till ökande investeringar i det kortaperspektivet kan man överväga att ge möjlighet tilldirektavskrivningar för investeringar. beslöt idecember 1993 att denna idé skulle utredas. Det kan dockifrågasättas om en sådan möjlighet ens temporärt böromfatta alla företag och branscher. genom den låga kronkursen, tidigareskattesänkningar och låga löneavtal, med mycket godaförutsättningar.I det utredningsarbete som skall ske kringdirektavskrivningar borde man därför i särskild ordningpröva om möjligheten till direktavskrivningar kanavgränsas till företag som är inriktade på hemmamarknadeneller för projekt av särskilt miljöintresse. Ytterligare ettalternativ som bör utredas är direktavskrivningar endast förindustriella bygginvesteringar.Ett system med avgränsade direktavskrivningar är dockinte oproblematiskt. Det kan ge upphov tillgränsdragningsproblem och tolkningstvister kringbeskattningen. bör som sin mening geregeringen till känna vad som ovan anförts angåendedirektavskrivningar.Som ovan angetts föreslår att en samladparlamentarisk utredning tillsätts kringföretagsbeskattningen. Den av föreslagnautredningen bör arbeta bl.a. efter följande riktlinjer: Enhöjning av bolagsskatten till EU-nivå, en lindring avdubbelbeskattningen på bolagssidan, avveckling av SURV-och periodiseringsfonder, generella alternativt selektivadirektavskrivningar t.ex. för investeringar med miljöprofil,en särskild bolagsform för mindre företag samt möjlighetertill en begränsad kvittningsrätt för nystartade företag.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.4 Lagstadgade socialavgifter -- arbetsgivaravgifterDe flesta europeiska länder har avgiftssystem avskattekaraktär för en rad sociala förmåner. I flera länder harman haft en kombination av arbetsgivaravgifter och s.k.egenavgifter. har enbart haftarbetsgivaravgifter, men har egenavgifternabörjat införas.Nu pågår en process där egenavgifter av skattekaraktärfår ersätta traditionella skatter och arbetsgivaravgifter.Utvecklingen tycks ha stöd såväl hos regeringen som hosSocialdemokraterna. Detta är en förändring avskatteuttaget som anser vara felaktig ocholycklig.4.1 ArbetsgivaravgifterArbetsgivaravgifterna ger brutto ca 6 miljarder kronori inkomster per procentenhet. beslöt att sänkaarbetsgivaravgifterna från den 1januari 1993. ligger arbetsgivaravgifterna på 31 %.Sverige ligger därmed under genomsnittet för EU-länderna.Sänkningen skedde i ett läge när regeringen tillsammansmed Socialdemokraterna försökte skydda den fastakronkursen genom en s.k. intern devalvering. En interndevalvering innebär att man sänker arbetsgivaravgifternaoch höjer mervärdesskatten med motsvarande belopp. Deninterna devalveringen får samma effekt som en traditionelldevalvering, dvs företagens kostnader sänks och hushållenskostnader ökar.Försöket att försvara den fasta kronkursen misslyckadesoch tvingades att låta kronan flyta. Dettaresulterade i en kraftig försvagning av kronkursen, ipraktiken en devalvering på . Redan föredevalveringen beräknade regeringen att industrinskonkurrenskraft var på väg mot en förbättring på ca 10 %.Detta genom låga löneavtal, höjd produktivitet och låginflation. Genom devalveringen av kronan beräknasexportindustrins kostnadsläge ha förbättrats med 15--25 %.Motiven för sänkningen hade därmed bortfallit redannär beslutet togs . Detta skulle motivera attsänkningen återtogs i sin helhet. Företag somhuvudsakligen säljer på den svenska marknaden har dockinte gynnats lika påtagligt av devalveringen. Detta och detsvåra sysselsättningsläget kan göra det motiverat att låta endel av sänkningen kvarstå.För att finansiera ett återställande av 90-procentsnivån iarbetslöshetsförsäkringen föreslår attarbetsmarknadsavgiften höjs med 0,7 procentenheter.Vänsterpartiet föreslår dessutom att en ny avgift --arbetslivsavgift -- på tas ut. Inkomsternafrån denna fonderas i särskild ordning och reserveras föråtgärder för höjd kompetens och förnyelse av arbetslivet. (Se avsnitt 3.5)4.2 EgenavgifterEn egenavgift på ger inkomster på ca 4 miljarderkronor. har beslutat att införa två s.k.egenavgifter, dels sjukförsäkringsavgiften på från1993, samt en arbetsmarknadsavgift på , somhöjs till 1995. Totalt kommer det således att utgåegenavgifter på för inkomståret 1995.De egenavgifter som införts är mer av skattekaraktär änavgiftskaraktär. Det finns inget rakt samband mellaninbetalda avgifter och utbetalda förmåner. T.ex. så gårarbetsmarknadsavgiften till arbetsmarknadsfonden. Enfond som går med stora underskott och vars underskotttäcks genom överföringar från statsbudgeten.Egenavgiften har dock en konstruktion som skiljer denfrån traditionella skatter och arbetsgivaravgifter.Egenavgiften utgår bara på inkomster upp till 7,5basbelopp, medan t.ex. arbetsgivaravgifterna utgår på helalönesumman. Egenavgiften är dessutom avdragsgill. Dettagör att den får en regressiv karaktär -- dvs skatten sjunkervid stigande inkomst. Detta beror på att avdragsrätten blir30 % för den som betalar i kommunalskatt, medanden blir för den som betalar statsskatt.Vänsterpartiet motsatte sig införandet avegenavgifterna, och förespråkade en finansiering viaarbetsgivaravgifter och rena skatter. Socialdemokraterna åsin sida har på sin kongress talat om egenavgifter som skallge intäkter inom intervallet 30--50 miljarder kronor.Eftersom egenavgifternas konstruktion rymmer storafördelningspolitiska brister, och då de är av skattekaraktärtalar övervägande skäl för att man istället bör väljatraditionella finansieringssystem som skatter ocharbetsgivaravgifter. Detta bör ge regeringen tillkänna.5 Skatt på egendom 5.1 FastighetsskattI en internationaliserad ekonomi påverkas skatternasutformning av omvärlden. Hushåll och företag kan välja attflytta sina tillgångar till länder med lägre skatter. I detperspektivet är fastighetsskatten en av de mer stabilaskattebaserna eftersom fastigheter inte kan flyttas. På siktbör man därför överväga att flytta över en större del avskatteuttaget till fastighetsskatten.I många länder ingår fastighetsskatten i den kommunalaskattebasen. Det finns flera skäl som talar för en sådanordning. Det är t.ex. kommunerna som svarar förgatuhållningen och va-nät m.m., den infrastruktur somkrävs för att en fastighet skall kunna nyttjas. Vänterpartietmenar att det bör utredas om fastighetsskatten kanöverföras till det kommunala beskattningsområdet. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Fastighetsskatten bör vidgas även tillindustrifastigheter. Det skulle ge skatteintäkter på mer än 2miljarder kronor. En utredning som prövar i vilken takt ochomfattning som detta skall ske bör tillsättas. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Fastighetsskatten för kommersiella lokaler slopades . Syftet var att lindra fastighetskrisen.Riksrevisionsverket beräknar att slopandet avfastighetsskatten på kommersiella lokaler gav upphov tillett skattebortfall på . I enlighet medVänsterpartiets principsyn om enhetliga skatteregler ochmed hänsyn till läget på finans- och fastighetsmarknaden,anser vi att skatten bör återinföras från inkomståret 1996.Vad ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.5.2 FörmögenhetsskattFörmögenhetsskatten beräknas ge /95. Förmögenhetsskatten har nyligensänkts av efter förslag från regeringen dessa sänkningar genomfördes gavförmögenhetsskatten ca 2,5 miljarder kronor.Förmögenhetsskatt utgår års taxering med1,för den förmögenhet som överstiger 800 000 kronor.Riksdagen har beslutat att förmögenhetsskatten skallavskaffas års taxering. Vänsterpartietmotsätter sig detta. Förmögenhetsskatten ger inte storainkomster till statskassan, men den spelar en viktig rollinom fördelningspolitiken. anser därför attriksdagen skall besluta att förmögenhetsskatten inte skallavvecklas års taxering.Även om förmögenhetsskatten bör vara kvar så är den ibehov av en grundlig översyn. Olika tillgångar beskattasolika hårt, och exempelvis guld, konst och antikviteterbeskattas mycket lindrigt. Förmögenhetsskatten är ocksåutformad så att den ger alltför goda möjligheter tillundandragande av skatt genom skatteplanering.Vänsterpartiet var inte avvisande till slopad skatt på s.k.arbetande kapital i mindre företag, under förutsättning attdet förenades med åtgärder, som breddade basen förförmögenhetsskatten, och som beskar möjligheterna tillskatteundandragande.I departementspromemorian Ds 1990:91 finns förslag tillhur förmögenhetsskatten kan reformeras så att denfungerar på ett mer ändamålsenligt sätt. Vänsterpartietföreslår att denna promemoria får utgöra grundvalen förförslag till reformerad förmögenhetsbeskattning.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.I väntan på att en ny förmögenhetsbeskattning kaninföras så bör en progressiv skatteskala återinföras med tresteg. Den befintliga nivån på , ett skikt på förförmögenhet som överstiger , samt ett skiktpå för den förmögenhet som överstiger 3 600 000kronor. bör besluta om att återinföra dessaskalsteg från , dvs taxering.Inkomstförstärkningen kan beräknas ligga på ca 300miljoner kronor.I förmögenhetsbeskattningen finns en begränsningsregelför de fall summan av statlig och inkomstskattsamt förmögenhetsskatt överstiger av den justeradebeskattningsbara inkomsten. I sådana fall reduceras förstförmögenhetsskatten. låg denna gräns vid 75 %.Vänsterpartiet förslår att begränsningsregeln åter sätts till75 %. Detta kan beräknas ge en inkomstförstärkning på ca0,3 miljarder kronor.5.3 Arvs- och gåvoskattRiksdagen sänkte skatteskalorna med anledning avproposition 1991/92:60. Sänkningen gav ett intäktsbortfallpå . anser attskatteskalan bör återställas till vad som gällde före beslutetmed anledning av proposition 1991/92:60. Ett återställandekan träda ikraft senast till taxering och bör kunnage en intäkt på 420 miljoner kronor.5.4 StämpelskattStämpelskatten utgår vid förvärv av aktier ochfastigheter. Skatten bör höjas med 1/, dvs till1,. Detta torde ge ca i intäkt.6 Skatt på varor och tjänster 6.1 MervärdesskattFör närvarande utgår moms med tre olika procentsatser.En generell nivå på , en reducerad nivå på förlivsmedel m.m. samt en 12-procentsnivå för resor ochhotelltjänster -- den s.k. turistmomsen.Det finns fördelnings- och arbetsmarknadsskäl som talarför sänkningar av vissa momssatser. De storabudgetunderskotten begränsar dock möjligheterna tillskattesänkningar. förslag till skärpningar avbeskattningen på kapitalinkomster och förmögenheterm.m. samt de inkomstförstärkningar som Vänsterpartietsarbetslinje i den ekonomiska politiken innebär kan dockskapa utrymme för sänkningar inommervärdesskatteområdet.Fördelningsskäl talar för en ytterligare sänkt skatt pålivsmedel. Sysselsättningsskäl kan å andra sidan tala för enreducerad mervärdesskatt på viss tjänsteproduktion. Hurkommande eventuella momssänkningar bör fördelas berorockså på utgången av folkomröstningen kring medlemskapi EU. Om blir medlem i EU tvingas följaEU:s direktiv kring mervärdesskatten. Regeringen demokrati har t.ex. talat om behovet av en sänktmoms på tjänsteproduktion. En utredning för att belysakonsekvenserna av sänkt moms på tjänster har ocksåtillsatts av regeringen. EU:s momsdirektiv förbjuder docken generell sänkning av momsen på tjänster.Vad som ovan angetts angående mervärdesskatten börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.6.2 Skatt på tobak och alkoholFolkhälsoskäl talar för en kraftig beskattning av dessaprodukter. Tobaksskatten har också höjts kraftigt. Medanledning av proposition 1993/94:25 beslöt attindexera såväl tobaks- som alkoholskatten. En förstärkningav statskassan med för tobaksskattenoch för alkoholskatten.Vänsterpartiet biträdde denna indexering.För framtida budgetår kan överväga attgenomföra ytterligare höjningar av såväl alkohol- somtobaksskatten. Ett eventuellt medlemskap i kan dockkomma att hota möjligheterna att bibehålla ett tillräckligthögt skatteuttag. Detta hot gäller särskilt alkoholområdet.Vänsterpartiet anser att det är viktigt att bibehållerett högt skatteuttag på alkohol och tobak. Dennagrundinställning gäller oavsett relationer till EU.Det är av vikt att regeringen i förhandlingarna med EUsöker utverka särlösningar som gör det möjligt för Sverigeatt även vid ett medlemskap bibehålla ett skatteuttag somstår i överensstämmelse med alkoholpolitik. Detgäller då särskilt att utverka permanenta undantag för deresandebestämmelser som tillämpas inom EU gällandeinförsel av sprit, vin och öl. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.6.3 Energi- och miljöskatterAllmäntEn uthållig utveckling kräver att produktion ochkonsumtion styrs i banor som gynnar hushållning medenergi och naturresurser. förespråkar ettaktivt användande av skatt på energi och miljöavgifter föratt skapa ett samhälle i ekologisk balans. Vi anser att enmiljöinriktad skatteväxling bör genomföras. För förslag idetta avseende se motion ''Omskatteväxling för miljö och sysselsättning''.Vänsterpartiet ser det som nödvändigt att ökaskatteuttaget på energi och sådan konsumtion som påverkarmiljön i negativ riktning. Sådana höjningar måste dock sesi ett fördelningspolitiskt och samhällsekonomisktsammanhang. Av främst fördelningsskäl fannVänsterpartiet det inte möjligt att stödja regeringens förslagom höjd bensinskatt . Det var ett beslutsom kombinerade höjd skatt för hushåll med beslut omstora skattesänkningar för aktieägare. I praktiken enfinansiering via höjd bensinskatt för att sänka skatten föraktieägarna.Vänsterpartiet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts angående behovet avett ökat skatteuttag på miljöskadlig produktion ochkonsumtion. Detta innebär bl.a. ökade skatter på t.ex.koldioxid, kväve och svavel, liksom andra åtgärder somt.ex. avgifter på klorerade organiska ämnen, på arsenik ochkrom, förpackningar och sådant avfall som bränns ellerdeponeras.Industrins energibeskattningPå förslag av regeringen i kompletteringspropositionen1992, prop. 1991/92:150, beslöt att sänkaindustrins energiskatter mycket kraftigt från den 1 januari1993. Beslutet innebär att industrin befriades frånenergiskatt på bränslen och el. Koldioxidskatten förindustrin fastställdes till en fjärdedel av den allmänna nivån.Skattesänkningarna skulle enligt regeringen ge upphov tillett skattebortfall på ca 4 miljarder kronor.Vänsterpartiet gick emot de kraftiga skattesänkningarnapå industrins energiförbrukning. En uthållig industripolitikkan inte bygga på att industrin skall stimuleras med lågapriser på el eller andra energikällor. Det är riktigt att desvenska energiskatterna för industrin var höga men dettakompenserades av att de svenska elpriserna var och ärmycket låga vid en internationell jämförelse.I systemet fanns också en takregel som innebar attskatteuttaget för industrins energiskatter inte kunde blihögre än av produktionsvärdet. Regeringen hadedessutom möjlighet att genom särskilt beslut sätta ner taketytterligare för särskilt energikrävande industri. För 1992satte regeringen detta tak till . Taket finns fortfarandekvar för företagens koldioxidskatter.Miljöskäl och resurshushållningsskäl talar för ettåterställande av industrins energiskatter. Genomdevalveringen har exportindustrins konkurrenskraftförstärkts med . Till detta kommersänkta arbetsgivaravgifter och återhållsamma löneavtal.Beslut bör nu fattas om ett återställande avenergiskatteuttaget för industrin. En delvis återställdskattebelastning på industrin från , dvs.under /95, kan beräknas ge skatteinkomsterpå 3 miljarder kronor.Detta bör ske genom att industrin åter får erlägga fullskatt på elektrisk kraft, samt genom ett delvis återinförandeav den allmänna energiskatten på övriga bränslen.Industrins energiskatt för övriga bränslen bör sättas så attden motsvarar hälften av den allmänna nivån. Det generellataket för industrins energiskatter fastställs till avförsäljningsvärdet med möjlighet för regeringen att medgeytterligare nedsättning.Nettointäkten för den återinförda skatten på el kanberäknas till . Inkomsten från dendelvis återinförda allmänna energiskatten på övrigabränslen kan beräknas till . Summa 3030 miljoner kronor.BensinskattFör att främja utvecklingen av miljövänliga drivmedeloch fordon som drar allt mindre mängder drivmedel är detviktigt att utnyttja alla möjligheter för en sådan utveckling.I detta arbete kan lagstiftning liksom förbud användas --t.ex. förbud mot bly i drivmedel. En annan metod är enlagstiftning som reglerar användningen, t.ex. att ett fordonmåste kunna köras på ett bränsle som innehåller en vissminiminivå av biobränslen.Ytterligare ett styrinstrument som bör utnyttjas är attskattebelasta eller avgiftsbelägga en vara eller ett visstbeteende. Ekonomiska styrmedel har allt större effekt ochbetydelse i kampen för att skapa ett miljöanpassat samhälle.Som ett led i detta har skatten på bensin (och diesel) höjtssuccessivt. Detta har fungerat relativt bra. Stora och snabbaförändringar i priset, tillsammans med en dåligt utbyggdkollektivtrafik, har dock gjort att många haft svårt attsnabbt anpassa sitt beteende och därmed att accepteraförändringarna.En rad forskningsresultat visar att vägtrafiken intebetalar de externa kostnader som den orsakar i form avträngseleffekter, olyckskostnader, slitage påinfrastrukturen, samt övriga miljökostnader. I januari 1994presenterade den internationella miljöorganisationen, (T & E), en rapport kring trafiken och miljökostnaderna i etteuropeiskt perspektiv. I rapporten hävdades attbensinskatten borde höjas ochdieselskatten om trafiken skulle bära alla sinaexterna kostnader.För svenska förhållanden skulle det enligt rapportenbetyda en ökning av trafikskatterna från 29 till 49 miljarderkronor. En liter bensin skulle enligt T & E:s kalkyler behövakosta om trafiken skulle betala alla sina externakostnader. Denna ökning bör enligt rapporten ske i form aven skatteväxling med höjd skatt på trafik och sänkt skatt påarbete. Utan att exakt låsa sig för med hur mycket, och hursnabbt skatterna på trafiken bör höjas, kan Vänsterpartietkonstatera att trafikskatterna och då främst skatten påbensin bör höjas . Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.Kostnaderna varierar mycket med avseende ochrummet. Att köra en mil med bil i rusningstrafik iStockholm genererar mycket högre externa kostnader änatt köra samma mil i glesbygd. Därför är det angeläget attprecisera skattebelastningen på vägtrafiken så långt det gåri tid och rum. Den moderna datatekniken ger också dessamöjligheter. föreslår att en utredning tillsättsmed uppgift att föreslå utformningen av en regionaltdifferentierad bensinskatt. I första hand bör dennadifferentiering utformas så att bensinskatten ökar i de trestorstadsregionerna. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Det är också viktigt att priset på fossila bränslenutvecklas i en sådan takt att investeringar i annanmiljövänlig teknik kan vinna ett ökat marknadsutrymme.Principen om en indexering av de miljörelateradeskatterna, bl.a. koldioxidskatten och bensinskatten, ärdärför en riktig princip. finns det skäl att brukaskatteinstrumentet så att prisnivån för fossila bränslen ökarrelativt andra bränslen -- energislag. bör som sinmening ge regeringen detta till känna.Naturvårdsverket fick 1992 i uppdrag av regeringen attredovisa förslag till miljöklassning av bensin.Naturvårdsverket har också redovisat ett sådant förslag.Det innebär att bensin som ger mindre utsläpp av kolväten,kväveoxider, svavelföreningar, cancerframkallande ämnenoch bly får en skattelättnad på 10 till litern.