mot · GH02A454 · 1994-01-25 00:00:00 — En övertro på politiska lösningar och att välfärd byggsgenom storskaliga enhetsmodeller fungerar inte i praktiken,allra minst på landsbygden. Utvecklingen av landsbygdenhämmas om politiken betraktas som ett problem, där detgäller att fördela och hushålla med givna resurser. Dennainställning är alltför snäv. I en fri ekonomi är resurserna integivna. Marknaden upptäcker nya resurser somden hushållar med de gamla.Stödåtgärderna har oftast lett till en negativlandsbygdsdebatt där problemen såsom avfolkning, dåligservice, ont om arbete m.m. har staplats på varandra.Problemfokuseringen har slutat i krav på mer stöd iställetför en diskussion om hur man kan avlägsna hinder förentreprenörer, nya företag och investeringar.Vi vill ta tillvara landsbygdens utvecklingsmöjligheter.Det görs bäst genom att de hinder som bromsar dennautveckling -- främst i form av höga skatter, regleringar ochbidragsstyrning -- undanröjs. Landsbygden lider ingen bristpå resurser. Produkterna från skogen utgör vår viktigasteexportvara. Det svenska jordbruket tillhör det mesteffektiva i världen. Kulturlandskapet, som är en följd av deareella näringarnas verksamhet, är vackert och skiftandeoch den svenska naturen i sin helhet utgör en tillgång, såvälför oss svenskar som för människor från andra länder,förutsatt att vi vårdar och tar tillvara denna tillgång på ettriktigt sätt.Underlätta boendet på landsbygdenMånga människor föredrar att bosätta sig på landet därman har tillgång till naturen och kan känna frihet. Det ärangeläget att man underlättar boende på landet och attregler och bestämmelser utformas så att dessa inte utgör etthinder för boendet. Glesbebyggelserätten bör återinföras.Endast starka skäl skall få hindra bebyggelse. Denlagstadgade huvudregeln skall vara rätten att bygga pålandet. Lantbrukares rätt att uppföra ekonomibyggnaderutan formell prövning bör bevaras. Strandskyddslagen börses över, i syfte att underlätta för människor att bygga vidmindre känsliga strandområden.Många människor önskar kunna äga en bit mark. Denmöjligheten har ökat genom bättre förutsättningar att göraavstyckningar från jordbruksfastigheter genomlantmäteriförrättning och genom förändringar ijordförvärvslagstiftningen. Vi anser att man bör utvärderaeffekten av dessa regler för att eventuellt gå ännu längremot generösare regler för sådana avstyckningar, vilketytterligare skulle kunna öka attraktionen till bosättning pålandet. Detta kan gälla familjemedlemmar som gärna villäga en bit mark i anslutning till det tidigareföräldrahemmet, eller andra som tänker bedriva vissverksamhet med anknytning till markbehov.Stora delar av jordförvärvslagen har på senare tidändrats. Detta underlättar för nya hushåll att etablera sig pålandsbygden. Arbetet med att liberalisera reglerna ijordförvärvslagstiftningen bör drivas vidare. Krav påförvärvsprövning bör undvikas, eftersom det utgör hinderför etablering och utveckling.Gemenskap och valfrihetHemmets gemenskap och den lilla världen spelar ofta roll på landsbygden. En ökad bosättning i glesbygdstärker den sociala gemenskapen. Medelåldern är ofta hög.Ett ökat inslag av yngre familjer skapar en kontinuitet ochger ökad trygghet.Människor som bor på landsbygden är i stor utsträckningberoende av flexibilitet och valfrihet inomtrygghetssystemet. På familjepolitikens område skulle ettvårdnadsbidrag ha stor betydelse för familjernas valfrihetoch trygghet. Rätten att starta alternativa daghem, somförstärks ytterligare genom riksdagsbeslutet , gynnar också landsbygden. Skolpengenkan också användas på ett sådant sätt att mindrelandsbygdsskolor kan drivas vidare. Vi menar att manmåste gå vidare på denna valfrihetens väg. Detta kan t.ex.gälla äldreomsorgen, där en utvidgad rätt till valfrihet skulleskapa möjlighet att etablera små ålderdomshem eller atthemtjänsten ordnas på ett flexibelt sätt.Ny teknik skapar nya möjligheterDen nya tekniken, inte minst inom dataområdet haröppnat nya vägar för arbete och sysselsättning. Man är numindre beroende av var arbetet lokaliseras. Detta medförockså ökade möjligheter för nya sysselsättningar pålandsbygden. För att underlätta en sådan utveckling krävsen ny syn i relationen arbetsgivare och arbetstagare. Degamla strukturerna passar ofta inte in i en ny tid.Anställningsförhållandena kan bli mera informella ochentreprenörskapet utvecklas på områden där tidigarestrikta anställningsregler varit gällande. Här anser vi bör se över arbetsmarknadslagstiftningen i syfte attunderlätta och öka flexibiliteten för små, nystartadeföretag.Kommunikationer och kommersiell service är andraviktiga områden. Avstånden kan kortas genom välfungerande kommunikationssystem. En förstärkning avtelenätet på landsbygden framstår som angeläget för attkunna utnyttja den nya tekniken på dataområdet.På landet är bilen och vägkommunikationerna heltavgörande för framtiden. Bilen är en oersättlig resurs ochkommer att så förbli. Målsättningen måste därför vara attgöra bilarna ännu mera miljövänliga, utan att försvåra förmänniskor att använda bilen. En översyn avhastighetsbestämmelserna kan också ha betydelse. Isamband med den förbättring av vägnätet som pågår skall,enligt vår uppfattning, arbetet inriktas på att få till stånd ettökat antal vägar med /h.När det gäller den kommersiella servicen måste manunderlätta sådana etableringar genom översyn avregelverken. Att ställa så höga krav på livsmedelshanteringi lanthandeln eller på kaféägaren eller hårfrisörskan, så attetablering omöjliggörs, är oförnuftig politik. Vi anser att enöversyn av dessa regler, som påverkar etablerings- ochservicemöjligheterna, skall göras skyndsamt. Detta kangälla såväl livsmedelslagstiftningen som annan lagstiftning.De areella näringarnaDe areella näringarna, jorden och skogen, utgörgrunden för verksamheten på landsbygden. Det är därförhelt avgörande för landsbygdens framtid hur utvecklingenblir inom dessa områden. Vi vill värna och utveckla såväljordbruket som skogsbruken. Detta ligger också i linje medden positiva tron på landsbygdsutvecklingen i stort.De areella näringarnas framtid hänger också närasamman med de relationer vi får till EU. Ett medlemskapmed lika förutsättningar för den svenske bonden som förbönderna i andra europeiska länder är en avgörande fråga.Ett medlemskap i öppnar nya förutsättningar för såväljord- som skogsbruket, som konkurrensenhårdnar. Vid ett bra förhandlingsresultat medkonkurrensneutralitet har det svenska jordbruket storamöjligheter att utvecklas. Om vi hamnar utanför deneuropeiska gemenskapen blir problemen större för deareella näringarna och därmed också för den svenskalandsbygden.Skogsprodukterna är vår viktigaste exportvara. i ettEU-perspektiv kan denna tillgång ytterligare utvecklas. Denuvarande EU-länderna är kraftigt underförsörjda när detgäller såväl sågade produkter som papper och kartong. Viden utvidgning av antal med de fyra nuaktuella ansökarländerna och där ingår, skulle EU:ssjälvförsörjningsgrad på t.ex. sågade produkter öka från 40procent till . Detta visar hur viktigt det är försvenska intressen att vara innanför denna stora marknad.En målsättning för det svenska skogsbruket måste varaatt väsentligt öka förädlingsgraden. De arbetstillfällen somgenereras genom skogsråvaran kan därigenom öka. För attkunna öka förädlingsgraden krävs ökad forskning ochproduktutveckling. Staten och skogsnäringen måste härsamverka inom ramen för olika forsknings- ochutvecklingsprojekt. Den generellt sett ökade satsningen påforskning som skett är positiv. Vi anser attforskningen och produktutvecklingen inom skogs- ochträproduktsektorn bör ges ökad prioritet inom ramen för deanslag som ges på forskningsområdet.Regeringens förslag i forskningspropositionen våren1993 om ett samlat program för träteknisk forskning ochträfiberforskning var positivt. Det är viktigt att dettaområde fortsättningsvis ägnas stor uppmärksamhet.Kombinationen jord--skogsbruk har av tradition varitstark i vårt land. Vi menar att denna struktur är viktig äveni framtiden. Familjejordbruken utgör här en viktigförutsättning, och målsättningen måste vara att ytterligarestärka familjejordbruken och det enskilda ägandet av jordoch skog. Utförsäljningen av vissa Domänverksarealer harvarit och är en god markering i arbetet med dennamålsättning och en privatisering inriktad motfamiljejordbruken skall enligt vår uppfattning fortsätta.Staten bör genom sin ägarandel i det nya Assi-Domän verkaför att försäljningen av skogsmark till enskilda fortsätter.Äganderättsfrågorna och ersättningsreglerna vid intrångär också viktiga i detta sammanhang. Den privataäganderätten måste värnas och skyddas i grundlagen.Kulturlandskapets fortlevnad hänger på jordbruket.Animalieproduktionen är en viktig del i detta sammanhang.Mulens och klövens positiva inverkan på det öppnalandskapet kan inte ifrågasättas. Det gäller att även ifortsättningen försöka bevara den flora som utvecklas ihagar och ängsmarker. Jordbruket måste vara ekonomisktlönsamt och bärkraftigt. Prissättningen påjordbruksprodukter är avgörande för näringen samtidigtsom jordbruket ännu är beroende av politiska beslut. Såmåste t.ex. ett slopande av kobidraget kunna medförajusteringar i gränsskyddet. Så länge andra länder skyddarsitt jordbruk på olika sätt måste även vårt land ge realistiskaspelregler för den egna näringen. Detta utifrånmedvetandet om att det effektiva svenska jordbruket skulleklara sig väl inom ramen för kommande lika konkurrensmed kollegorna i andra länder.Sammanfattningsvis anser vi att det krävs en helhetssynför tillvaratagande av de resurser och förutsättningar somfinns på landsbygden. Särintressen och bristande kunskapkan i annat fall motverka den utvecklingsresurs som finns idet svenska skogsbruket och jordbruket. Det måste ocksåskapas bättre förutsättningar för fler människor att fåbosätta sig på landsbygden och få uppleva de positiva natur-och miljövärden som det svenska kulturlandskapet ochlandsbygden kan erbjuda. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underlättande av boendet pålandsbygden,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avstyckningar frånjordbruksfastighet och om jordförvärvslagstiftningen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valfrihet i äldreomsorgen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadslagstiftningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna ochtelenätet på landsbygden,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning inom skogsochträproduktsektorn,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av skogsmark frånAssi-Domän,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den privata äganderätten.3