mot · GH02A36 · 1994-01-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:101 Åtgärder mot rasistisk brottslighet och etnisk diskriminering i arbetslivet Regeringen lägger först nu fram sin proposition omåtgärder mot rasistisk brottslighet och etnisk diskrimineringi arbetslivet trots att ett förslag aviserats redan iregeringsförklaringen.Regeringen kan inte klaga på att tiden varit otillräckligför ställningstaganden. lade dåvarande JKHans Stark fram sina utredningar i två olika betänkanden.Sedvanligt remissförfarande har genomförts och avslutats.Regeringens dröjsmål har varit negativt då behovet avförstärkta insatser snarare har ökat sedanregeringsförklaringen 1991.Brott med främlingsfientlig bakgrund har blivit alltvanligare. Attentat och skadegörelse motflyktingförläggningar och andra övergrepp mot utländskamedborgare fortsätter i stort sett i oförminskad omfattning.I vissa avseenden har brottslighet med rasistisk bakgrundökat.Ingen får enligt grundlagen missgynnas därför att haneller hon i fråga om ras, hudfärg eller etniskt ursprungtillhör en minoritet.Brottsbalksbestämmelsen om olaga diskrimineringgäller näringsidkare och på bostadsmarknaden. Menmärkligt nog har det saknats rättsregler för skydd motetnisk diskriminering inom delar av arbetslivet. Så är falletsärskilt vid anställningar på den privata arbetsmarknaden.Om en privat arbetsgivare uttryckligen vägrar attanställa någon med hänvisning till hans eller hennes hudfärgfinns det ingen möjlighet till rättsliga åtgärder. Dendrabbade kan inte heller begära skadestånd. Den lag somgäller är arbetsgivarens fria anställningsrätt. Här måstelagstiftningen skärpas så att diskriminering blir förbjudenmed effektiva straff och skadeståndssanktioner på helaarbetsmarknaden.Dessa krav tillgodoses endast delvis i propositionen.Någon kriminalisering av etnisk diskriminering i arbetslivetföreslås inte och frågan har inte heller blivit tillräckligtutredd. Det är framför allt grova och särskilt allvarligaformer av diskriminering, som skulle behövakriminaliseras. Detta skulle ha en återhållande ochförebyggande betydelse.Vi delar emellertid DO uppfattning attfrågan om en straffrättslig reglering bör bli föremål förutredning. En sådan utredning utgör inte hinder för attlagförslaget i övrigt i denna del genomförs.Det behövs en intensifierad spaning efter personer sombedriver främlingsfientlig brottslighet. En eftergiven ochsläpphänt inställning får ödesdigra följder. Det visar dehistoriska erfarenheterna.Det är nödvändigt att prioritera kampen mot brott medrasistisk och främlingsfientlig bakgrund. Det bör bli ett nyttprioriterat område vid sidan av våldsbrott, narkotikabrottoch ekonomisk brottslighet.Det är allmänt accepterat att vi bestraffarhets mot folkgrupp och därigenom i viss mån inskränkeryttrande- och tryckfrihet. Det borde därför inte vara såmärkligt att göra en begränsad inskränkning iorganisationsfriheten. Skyddet mot rasistiskaorganisationer som bedriver förföljelse måste stärkas. Detinvänds att detta skulle driva den organiserade rasismenunder jorden. Men ett faktum är att de rasistiskaorganisationerna nu arbetar både ovan och under jord.Därtill kommer att organiserad brottslighet allmänt settsom regel är vida farligare än den som begås av enskilda.I regeringsformen sägs att föreningsfriheten fårbegränsas om det gäller en organisation vars verksamhetinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, hudfärg elleretniskt ursprung.Det är ett sådant lagförslag som den statliga utredningenutförd av förre JK Hans Stark lagt fram. Det föreslås inteett organisationsförbud men att den som bildar, deltar i ellerlämnar stöd till en sammanslutning som ägnar sig åt rasistiskförföljelse genom att ligga bakom eller uppmana tillallvarliga typer av brott med inslag av våld, hot och tvångskall straffas.VAM -- vitt ariskt motstånd -- och liknande ytterst farligaterrororganisationer måste i laga ordning bekämpas medrättsväsendets fulla styrka. Många personer, som vistas häri landet, har erfarenheter av vad det innebär att utsättas förVAMs och andra liknande organisationers hotelser ochtrakasserier. Det är i sådana fall helt otillräckligt att lita tillattitydförändringar genom upplysning och debatt.Det görs nu på JKs uppdrag en förundersökning omuppvigling mot aktivister i VAM men det är ovisst om denleder till åtal. I vart fall är uppviglingsbestämmelsenotillräcklig för att effektivt söka förhindra och beivra dennabrottslighet.Det kan behöva göras en del juseringar i Starkslagförslag. Om personer i organiserad form begår brott medinslag av våld, hot och tvång är det redan nu kriminellt.Detta skulle därför, som DO framhållit i sitt remissyttrande,inte behöva vara ett särskilt rekvisit för att beivra andraorganiserade former av rasism och främlingsfientlighet.Som DO framhållit bör således deltagande i alla slagsorganisationer som ägnar sig åt organiserad förföljelse pågrund av ras, nationellt ursprung eller trosbekännelsekriminaliseras.Brottet bör lämpligen betecknas som organiserad etniskförföljelse. Det är viktigt att begreppet rasism inteonödigtvis ges en alltför vid innebörd.Brott begångna med den här berörda allvarligabakgrunden bör leda till straffskärpning. En särskildbestämmelse om detta behövs i , vilketpropositionen också föreslagit.Hets mot folkgrupp och olaga diskriminering är redankriminaliserat. Men det finns inga särskilda regler då dessabrott är grova. Vid bedömande om brottet är grovt börsärskilt beaktas om gärningen eller verksamheten utövatsorganiserat, medfört stor skada eller eljest varit av särskiltfarlig art.Vi vill därför föreslå ett tillägg tillbrottsbalksbestämmelsen om hets mot folkgrupp medföljande innehåll:Är brottet att anse som grovt, skall för grov hets motfolkgrupp dömas till fängelse i högst fyra år.Vid bedömande om brottet är grovt skall särskilt beaktasom gärningen eller verksamheten utövats organiserat,medfört stor skada eller eljest varit av särskilt farlig art.För försök och förberedelse till grov hets mot folkgruppdöms till ansvar enligt vad i 23 kap. stadgas.En motsvarande regel kan införas för olagadiskriminering. Propositionen tillgodoser inte dessa behovoch krav för en mer effektiv bekämpning av rasistisk ochliknande brottslighet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en utredning avfrågan om straffrättslig reglering av allvarlig etniskdiskriminering,2. att beslutar att brott med rasistiskt ochfrämlingsfientligt motiv blir ett prioriterat område ibrottsbekämpningen,3. att beslutar att i enlighet med DO:s förslagoch motionen införa en brottsbalksbestämmelse, sombetecknas ''organiserad etnisk förföljelse'',4. att beslutar införa tillägg tillbrottsbalksbestämmelserna hets mot folkgrupp och olagadiskriminering för fall där brotten är grova, allt i enlighetmed vad som angetts i motionen.