mot · GH02Fö307 · 1994-01-25 00:00:00 — Försvarets verkstäder har varit föremål förutredning. Någon mer genomgripande parlamentariskutredning har dock inte gjorts sedan verkstadsutredningen1966. Den mest påtagliga konsekvensen av denna utredningblev att de centrala flygverkstäderna i , Arbogaoch överfördes till affärsverket FFV. Den roll somde centrala verkstäderna spelade i flygvapnetsunderhållssystem återfinns hos FFV Aerotech iMalmslätt och , i samtTelubs Arboga-Växjö-Östersundsenheter, vilka alla påolika sätt är utvecklade ur de centrala verkstäderna.Samtliga enheter ovan tillhör Celsiuskoncernen utomVolvo Aero Support som är majoritetsägt (90,) avVolvo . Företaget utgörs av den tidigaremotordivisionen inom FFV Aerotech.Erfarenheterna från den av verkstadsutredningenföreslagna organisationen har i allt väsentligt blivit positiva.En tydlig kund-leverantörrelation har uppstått med klararationaliseringsincitament hos leverantörerna. De aktuellaverkstadsenheterna har utvecklats till marknadsanpassadeorganisationer med det innehåll av produktionsresurser ochingenjörsresurser som krävs för att kunna vidmakthålla deaktuella materielsystemen inom flygvapnet. En omfattandeverksamhet riktad mot arméns och marinens materielsystembedrivs även liksom underhåll riktat mot civilaflygoperatörer (nationellt och internationellt). Tjänster ochaffärer riktade mot den civila industrin i övrigt har ävenutvecklats i icke försumbar omfattning.En avsevärd tid har förflutit sedanVerkstadsutredningen genomfördes. Förutsättningarna harförändrats i väsentlig utsträckning. Försvarets organisationhar förändrats varvid bl.a. förbandsindragningar har skettoch en ny ledningsstruktur har införts. Vidare har nyamaterielsystem introducerats (JAS) och håller på attintroduceras. Effekter av dessa förändrade förutsättningarär bl.a. minskade underhållsflöden totalt sett samt attkraven på en hög teknisk nivå på underhållsverksamhetenär starkt framträdande.För de verkstäder som finns i försvaret (miloverkstäder,örlogsbaser och flottiljverkstäder) innebär förändringarnaatt det torde ställas krav på en ökad koncentration för attkunna bibehålla en god ekonomi i produktionen samt föratt kunna upprätthålla erforderlig teknisk kompetens. Detfinns av ovan nämnda skäl anledning att återigen se överoch utreda huvudmannaskapet för försvarets verkstäder.Tendensen i omvärlden vad gäller underhåll ochvidmakthållande av komplexa materielsystem är tydlig.Man förlitar sig i ökande utsträckning på industrin för att fåut mesta möjliga av sina materielsystem, såväl ifredsorganisationen som i krigsorganisationen. Dettaframgick bl.a. i det s.k. Gulfkriget.Mot bakgrund av de ovan påtalade förhållandena yrkarvi att en parlamentarisk utredning måtte tillsättas meduppgift att utreda huvudmannaskapet för försvaretsverkstäder. Utredningen bör föreslå ett huvudmannaskapoch en organisationsstruktur för dessa verkstäder som pådet mest kostnadseffektiva sättet tillgodoser både defredsorganisatoriska och krigsorganisatoriska kraven i dennya försvarsmakten med de materielsystem som antas ingåunder den kommande . Förslagen skallkunna inarbetas försvarsbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om huvudmannaskap för försvaretsverkstäder.