ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Jo49 · 1994-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:236 Vissa jordbrukspolitiska frågor I proposition 1993/94:236 föreslår regeringen attstödnivån för jordbruket och förädlingsindustrin i norraSverige i stort sett skall vara oförändrad under nästabudgetår. Självklart måste, vilket även regeringen föreslår,en översyn göras när förhandlingsresultatet beträffande EUhar kunnat analyseras närmare. En analys måste även görasmot bakgrund av att ha en rimlig beredskap inför ett nej iden kommande folkomröstningen. Situationen efter ettsådant utslag förändrar mängder av förutsättningar somregeringen räknar med. Regeringen måste tafolkopinionen mot ett medlemskap i på allvar!Förhandlingsresultatets effekt på stödformerna är imånga fall oklara. Inte minst gäller detta för mer uddaproduktion, som i många fall har större betydelse förjordbruket i norra än vad som är fallet i södradelarna av landet. Ett exempel på detta är kött från get ochkilling. Givetvis bör de särskilda beräkningsgrunder somgäller för får och lamm även gälla denna produktion.Frågorna om ett särskilt stöd för bär- och grönsaksodlingi norra samt en elitplantstation för norra börutredas i ett EU-sammanhang enligt regeringen. Detta börkunna ske snabbt.För att förse norra med rätt växtmaterial behövsen elitplantstation i norra . Detta faktum ändras påinget vis av ett medlemskap i , och någon utredning avdetta skäl behövs inte. SLU:s forskningstation i böromvandlas till en elitplantstation för trädgårdsväxter medsamma status som elitplantstationen i Balsgård i till frilandsodlingen av bär och grönsaker kanutformas i likhet med stödet till potatis i norra . Förexempelvis vinbär i så innebär ett försenat elleruteblivet stöd att en stor del av odlingarna riskerar att läggasner. Närmare 300 ha vinbärsodling har kommit till ståndgenom samhällets stöd. Denna satsning kan gå förlorad ominte odlarna snabbt får besked om förutsättningarna förfortsatt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskap i jordbrukspolitikeninför ett nej till EU,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till getnäringen,3. att beslutar att inrätta en elitplantstation inorra ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till frilandsodlingen av bäroch grönsaker i norra .
mot · GH02Jo50 · 1994-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:236 Vissa jordbrukspolitiska frågor I propositionen föreslås att LRF övertar ansvaret för densocialförsäkring som staten tidigare innehaft. 520 miljonerkronor plus skördeskadefondens medel, 250 miljonerkronor plus ytterligare ställs tillförfogande för bildande av en fond.I likhet med våra tidigare motioner samt reservation ijordbruksutskottets betänkande JoU13, hävdar vi attbönder bör betraktas som andra småföretagare. De börsåledes verka under samma betingelser och intesärbehandlas. Statens ansvar för extra socialförsäkring är enkvarleva från tiden då bönder betraktades som anställda ien planekonomi. Vi avvisar detta synsätt.De medel som avsatts för jordbrukets ändamål böröverföras till branschen i enlighet med regeringens förslag.Däremot bör inga nya medel anvisas. Följaktligen föreslårvi att upphäver sitt beslut att anvisa ytterligare100 för denna fond.Det är av stor vikt att det underlag som riksdagenanvänder som bas för sina beslut är riktiga, entydiga ochkonsekventa. I proposition 1993/94:100 anges ijordbruksdepartementets bilaga att ovannämnda 100miljoner kronor tas ur statskassan. I denna propositionanges att medlen skall tas ur etablerings- och räntestöd förjordbruket och således redan tillförsäkrats jordbruket. Detframgår inte från vilka konton medlen kommer. Det ärdjupt otillfredsställande att varje proposition är så dunkeltskriven, att läsaren behöver bedriva detektivarbete för attbringa klarhet i fundamentala fakta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar minska anslaget tillsocialförsäkringsskydd med i enlighetmed vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om propositionsutformning.
mot · GH02Jo51 · 1994-03-30 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:236 Vissa jordbrukspolitiska frågor Jordbruket i norra har en särskildregionalpolitisk betydelse som grundar sig på en mångfaldav värden som näringen och dess verksamhet förknippasmed. Jordbruket bidrar, förutom den grundläggandeproduktionen av livsmedel, till att upprätthållasysselsättning, befolkning och samhällsstruktur i dessa delarav landet. Jordbruket är betydelsefullt förlivsmedelsbranschen och har därutöver en viktig roll för attbevara landskapsbilden och de kulturella värden som hörsamman därmed. Inte minst gäller detta i ett landskap somVärmland.I propositionen behandlas bl.a. det regionala stödet tilljordbruket i norra . Enligt regeringens bedömningbör en översyn av stödet göras, där bl.a. grunderna förberäkning ses över mot bakgrund av de angivna problemsom nu föreligger vad gäller kopplingen till 1990 årslivsmedelspolitiska beslut och överenskommelsen med EU.Denna översyn är både logisk och nödvändig.Det är angeläget att jordbruket i norra får del avden allmänna lönsamhetsförbättring som ett förverkligandeav innebär. Detta talar för en återgång tillberäkningar av merkostnader relaterade till referensgårdari . Det är viktigt för självkänslan hos näringensutövare i norr att veta att man får en korrekt ersättning förde merkostnader som orsakas av klimat och avstånd ochdärmed för möjligheter till utveckling på likvärdiga villkor.I detta sammanhang vill jag även ta upp frågan om enöversyn av gällande stödområden. Bl.a. vore det motiveratmed en uppflyttning av ett antal kommuner till att få etträttvisare stöd. , , , , Kilsamt Älvsbacka och Nyeds församlingar i ärsådana områden som borde placeras i förmånligarestödområde. Dessa kommuner som är placerade istödområde 4 borde uppflyttas till stödområde 3. Detta ärockså en uppflyttning som även förutvarandeJordbruksnämnden förespråkade. Med hänvisning till det anförda föreslåsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översynen av stödet tilljordbruket i norra .
mot · GH02Ju36 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:200 Upphörande av Bostadsdomstolen m.m. Regeringen vill avskaffa Bostadsdomstolen och läggaöver verksamheten på . Regeringen uttalarockså att det är önskvärt att alla specialdomstolaravvecklas.Vänsterpartiet konstaterar -- liksom mångaremissinstanser -- att praktiska överväganden och enfördjupad analys måste föregå ett eventuellt avskaffande avBostadsdomstolen.Denna eventuella förändring av rättsväsendet hängerockså intimt samman med hur hyresnämnderna m.m. skallförändras. Ett flertal remissinstanser uttrycker också oroför att Bostadsdomstolens avveckling skall leda till sämrekunskaper och insikt i rättsväsendet om frågor som rörboendet -- och därmed till sämre rättssäkerhet och tryggheti boendet.Analyser saknasVänsterpartiet delar inte regeringens ideologiskauppfattning att specialdomstolarna skall avskaffas.Grundläggande kunskap om effekterna av en sådanförändring saknas.Bostadsdomstolen fungerar effektivt, dess verksamhethar bedrivts relativt klanderfritt . För attmotivera en förändring måste det gå att visa på uppenbarafördelar med en förändring. Det har regeringen inte gjort idenna proposition eller annorstädes.För är frågor som rör tryggheten iboendet grundläggande. Därför avvisar vi den borgerligaregeringens manövrer för att minska denna trygghet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1993/94:200om upphörande av Bostadsdomstolen m.m.
mot · GH02Ju39 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:125 Förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94, m.m. Regeringen föreslår i propositionen ytterligare anslag tillKriminalvården motsvarande 54 500 000 kr.Vänsterpartiet har i sin januarimotion omKriminalvårdspolitiken föreslagit en besparing genom attåtergå till halvtidsfrigivning kombinerat med att i störreutsträckning införa frigång.Vi vidhåller denna uppfattning och yrkar därför avslagpå regeringens förslag om att för budgetåret tillföraKriminalvården ytterligare medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Kriminalvården på tilläggsbudget /94 anvisar mindre än vadregeringen föreslår.
mot · GH02K54 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:187 Försöksverksamhet med medborgarkontor Organiserande av verksamhet vid medborgarkontorrymmer viktiga avvägningar.Å ena sidan, en legitim strävan efter effektivisering ochmöjlighet att tillhandahålla så många tjänster som möjligtpå för medborgarna så lättillgängligt sätt som möjligt. Åandra sidan, alltför mycket av samordning, centraliseringoch koncentration av uppgifter (och därmed av makt) kanvara riskabelt för att det kan leda till att respekten förmedborgarnas integritet minskar.Detta mera avvägande resonemang belyses ej ipropositionen. I stället talas det om att fortsätta utreda derättsliga hindren för att göra möjligt en ökad samordningoch generalism av myndighetsutövandet ''i nästa fas''. Itexten nämns ofta det önskvärda i vidgat ''organiseratsamarbete över myndighetsgränser''.Det finns all anledning att ta ställning i dennaavvägningsfråga. Jag menar att det är rimligt att dra engräns inför alltför långt gången centralisering av dehandläggningsuppgifter vid medborgarkontoren som rörmyndighetsutövning. Det kan vara nödvändigt att offra ettvisst mått av effektivitet för att ta större hänsyn tillmedborgarnas integritet. Det kan med andra ord varalämpligt att avstå från samordning av ett antal statligaregisterhandläggningsuppgifter vid medborgarkontoren.Jag anser det ej självklart att ett vidgat samarbete är a prioriönskvärt.Denna avvägning blir enligt min meningförstahandsuppgiften att analysera för den uppföljning somskall ske. Det kommande utredningsarbetet är alltså intebara en fråga av rättslig art, utan rymmer politiskabedömningar av principiell vikt.I samband med försöksverksamheten bör man skapa enrättslig möjlighet för medborgarna att via offentligadataterminaler eller hemdatorer få tillgång till informationom t ex kommunalfullmäktiges beslut, planerade ellertagna. En vidgad insyn för medborgarna ikommunfullmäktige och kommunstyrelsens arbete är högstönskvärd. Det kan bidra till att medborgarna får ett ökatintresse för det politiska beslutsfattandet och därmed enutveckling av demokratin.Dessutom borde det klart framgå av propositionen attriksdagen välkomnar omedelbara -- och inte enbartframtida försök med att tillhandahålla olika interaktivasamhällsinformationstjänster via offentliga dataterminaleroch via hemdatorer.Stöd till utveckling av sådana tjänster bör kunna ges avNUTEK, inom existerande ekonomiska ramar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om analys av avvägningen mellaneffektivitet och integritet i det fortsatta arbetet medförsöksverksamhet med medborgarkontor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa rättsliga möjligheter förmedborgarna till insyn via terminaler i kommunala beslut,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällsinformation viaterminaler.
mot · GH02K56 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:187 Försöksverksamhet med medborgarkontor I proposition 1993/94:187 föreslår regeringen en lag omförsöksverksamhet med medborgarkontor. Lagen ska gekommuner möjlighet att sluta samverkansavtal med statligamyndigheter, allmän försäkringskassa och landsting om attutföra uppgifter vid medborgarkontor som inte innebärmyndighetsutövning. Syftet med försöksverksamheten äratt få ytterligare kunskaper och erfarenheter om dels hur ettorganiserat samarbete över myndighetsgränser kanutformas, dels hur dialogen mellan medborgare ochmyndigheter kan fördjupas.En femårig försöksverksamhet föreslås med början den1 juli 1995.I flera kommuner har försöksverksamhet bedrivits medmedborgarkontor. Erfarenheterna av dessa försök är tillstörsta delen positiva och kontoren har utgjort ett värdefulltkomplement till kommunens och myndigheternas serviceoch statliga myndighetsgränser kan utformas.Socialdemokraterna knyter flera förhoppningar tillmedborgarkontoren.Kan enklare rådgivning och information, från t.ex.kommunen, skattemyndigheten och ,samlas till en lokal, förenklas och förbättras medborgarnassituation.Kan samarbete och samordning över samhälletssektorsgränser stimuleras, förbättras glesbygdensförutsättningar att behålla service och arbetstillfällen.Särskilt i glesbygden bör försöksverksamheten haförutsättningar att bli framgångsrik, men även istorstadsområdena där informationsutbudet är stort ochofta svårgenomträngligt.Vi anser till skillnad från regeringen att inte enbartstatliga myndigheter skall kunna samarbeta medkommunerna inom ramen för försöksverksamheten. Detfinns även skäl för att Posten med sitt vitt förgrenade nät avpostkontor får delta i försöksprojektet.För att medborgarkontoren skall kunna ge medborgarnagod service behöver de utrustas med moderninformationsteknologi. Den kan bidra till snabb och godservice till en mycket begränsad kostnad.Datakommunikation och telefax gör att problem medavstånd och tidsskillnader begränsas. Den nyainformationsteknologin bör därför kunna ge ett viktigtbidrag till människor som lever i glesbygd.Skall goda resultat uppnås får regeringen inte bara uttaladet önskvärda i att myndigheter bygger uppinformationscentraler och databanker. Den måste ocksåtydligare än ange i vilken form informationen skallförmedlas till kontoren. Detta är särskilt angeläget dåförsöksverksamheten skall inledas 1 juli 1994.Vi delar regeringens uppfattning att medborgarkontoreninte bör få ägna sig åt myndighetsutövning. I slutrapporten,Servicesamverkan vid medborgarkontor, (Ds 1993:67), harmedborgarkontorens tillämpning avsekretesslagstiftningens bestämmelser tagits upp.Vi konstaterar i likhet med flera remissinstanser attämnet inte är tillräckligt belyst. Frågor om personligintegritet, registeransvar m.m. är viktiga och bör utredasvidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medborgarkontoren ävenskall kunna samverka med Posten.
mot · GH02K59 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:188 Lokal demokrati Den lokala självstyrelsen med dess lokala förankring ären mycket viktig del av vår demokrati. haralltid slagit vakt om den kommunala ochlandstingskommunala verksamheten och i ett flertalriksdagsmotioner tagit initiativ till utveckling av denkommunala självstyrelsen. Det finns flera förslag i den nuframlagda propositionen som följer upp tidigarecenterinitiativ.Tyvärr har det under en följd av år genomförtsförändringar i vår kommunallag som har karaktär avlappverk. Likaså har ett antal separata lagar beslutats ochförsöksverksamheter påbörjats. Uppföljningen har varitbegränsad och för flera av de nyheter som lanserats har detblivit bakslag.Centerpartiet har främst förfäktat den representativademokratin och de förtroendevaldas villkor ochmöjligheter. Detta där utvecklingen gåttfrån förtroendemannaförvaltning tilltjänstemannaförvaltning, där närmare 200 000förtroendemannaupprag har försvunnit.Olika typer av entreprenader, självförvaltningar ellerbrukarmedverkan kan aldrig ersätta det politiska ansvarsom partier och förtroendevalda representerar i vårdemokrati.Enligt uppfattning är tiden nu mogen föratt göra en total utvärdering av den kommunalademokratin. Inte enbart kosmetiska uttalanden om aktivarefullmäktigeförsamlingar.Ett forskningsarbete bör inledas och följas upp av enkommunaldemokratisk utredning som kartlägger deförtroendevaldas och partiernas villkor för att på bästa sättföreträda medborgarna i sin kommun. Med rätten attbesluta följer också ett ansvar mot medborgarna och dennaroll måste renodlas så att medborgarna kan utkräva detpolitiska ansvaret. I utvärderingen bör även ingå dekommunaldemokratiska aspekterna på trenden attsammanlägga nämnder till så kallade basnämnder.Utvärdering av den allt längre gående delegationen vilketinnebär att fullmäktige saknar reella frågor att behandla.Vidare bör de många försöksprojekten utvärderas på ettsammanhållet sätt.Detta arbete bör genomföras av en parlamentariskkommitté. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av enkommunaldemokratisk utredning.
mot · GH02K61 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:189 biståndsverksamhet I propositionen föreslås en ny lag om rätt för kommuner,landsting och kyrkliga kommuner att lämna internationellkatastrofhjälp och annat bistånd.Förslaget innebär att den nuvarande rätten att geutrustning som kan avvaras kompletteras med en rätt förkommunerna och landstingen att även ge bistånd i form avexempelvis utrustning, rådgivning, utbildning eller i form avekonomiskt stöd om det har samband med utbildning ochrådgivning.Tanken är mycket god, och det är rimligt att kommuneroch landsting skänker eventuell överskottsutrustning sombistånd. Att man samlar ihop saker som står oanvända ochskickar dem till behövande är en sak, men direktapenninggåvor är en annan.Rena penninggåvor bestrids med skattemedel, ochSveriges skattefinansierade biståndsverksamheter skallhandhas av regering och riksdag.Om landsting, kommuner och taxerar utmedel till u-hjälp vet ingen var '''' surt förvärvadepengar hamnar -- bara att de med lagens makt plockas urhans börs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att landstingens, kommunernasoch rätt att ge bistånd begränsas till attavse överskottsutrustning, utbildning och rådgivning.
mot · GH02K62 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:189 biståndsverksamhet Regeringen föreslår i proposition 1993/94:189Kommunal biståndsverksamhet utvidgad rätt förkommuner och landsting att lämna internationellkatastrofhjälp och annat bistånd.Kommuner och landsting har blivitalltmer engagerade för att bistå den pågående politiska ochekonomiska utvecklingen i och Polen.Många svenska kommuner har knutit vänortskontakteroch samarbete har initierats inom många olikasamhällssektorer. Svenska kommuninvånare har genomdessa kontakter fått ökad förståelse för den mycket svåraövergången från enpartisystem till politisk pluralism, frånplanekonomi till marknadsekonomi.Svenska kommuner och landsting har stor kompetensoch erfarenhet som är värdefull att överföra till de nyademokratierna i våra grannländer i . Det kan t.ex.gälla administration, förvaltningskunskap ellertekniska lösningar för en hållbar miljö.Det engagemang som finns i kommuner och landsting attbistå den pågående utvecklingen mot politisk demokratioch social marknadsekonomi bör uppmuntras och stödjas.Det är därför väsentligt att eventuella hinder undanröjs. Ettsådant hinder kan vara transportkostnader i samband medatt utrustning forslas till mottagarlandet. Transportstödborde därför kunna utgå efter prövning genom befintligastatliga anslag som kanaliseras till SIDA ochBITS.De biståndspolitiska mål som antagits av riksdagenmåste vara styrande även för den biståndsverksamhet sombedrivs av kommuner och landsting.För att åstadkomma ett bestående resultat börutvecklingsbiståndet vara av långsiktig karaktär. Enstakainsatser ger sällan större effekt. Det är därför nödvändigtatt man finner former för samordning av de kommunalabiståndsinsatserna t.ex. genom . Vidare bör former för samordningmed de svenska biståndsmyndigheterna utarbetas så attkommuner och landsting tar tillvara myndigheternaserfarenheter.All biståndsverksamhet måste utvärderas ocherfarenheterna av utvärdering ligga till grund för attbiståndet blir effektivt. Detta gäller naturligtvis även debiståndsinsatser som genomförs av kommuner ochlandsting. Sekretariatet för utvärdering av svenskt bistånd,SAU, bygger upp en gedigen kompetens förutvärdering och synes väl lämpat att tillgodose behovet avkvalificerad utvärdering av det bistånd som lämnas avkommuner och landsting. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av transportstöd,samordning och utvärdering av biståndsinsatser.
mot · GH02K63 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:189 biståndsverksamhet I propositionen föreslås att kommunernas möjligheteratt ge internationellt bistånd utvidgas ytterligare utöver vadsom skett i samband med tillkomsten av 1991 årskommunallag. Bakgrunden är det ökade intresse sommånga kommuner känt att få bistå vänortskommunersärskilt i de baltiska staterna i deras ansträngdautvecklingsarbete.Internationellt biståndssamarbete bör sompropositionen också redovisar vara ett statligt ansvar inomramen för utrikes- och biståndspolitiken. Med densuccessiva uppluckring som skett och som propositionen ärytterligare ett steg i urgröps denna grundprincip alltmer.Remissinstanser som SIDA, som möjligen kan påstås tala ieget intresse, men också ochFöretagarnas riksorganisation framhåller dennagrundprincip.Internationellt biståndssamarbete måste till skillnad frånvanligt vänortssamarbete präglas av omfattande kunskap iinternationella förhållanden och utvecklingsfrågor. Tilldetta kommer ett icke oväsentligt mått av utrikespolitisktkunnande och omdöme, som inte rimligtvis kan förväntasingå i reguljär verksamhet. Riskerna förfelbedömningar, säkerligen alltid mot bakgrund avvällovliga ambitioner och starka solidaritetskänslor, måstedärmed vara alldeles för stora.Propositionen söker undvika dessa risker medrestriktioner om vilka kommuner i vilka stater som fårerhålla kommunalt bistånd och om samråd med regeringen.Dessa förslag visar på svårigheterna och undanröjer inte deprincipiella invändningarna.Det kan vidare inte anses principiellt rimligt att man ikommuner, kanske med knappa majoritetsbeslut, skallkunna fatta beslut av denna art. Till skillnad från vad somgäller f n beträffande de baltiska staterna, kan sammalagreglering komma att tas i anspråk för liknandebiståndsinsatser från sida till orter i länder förvilka gäller att den politiska opinionen i landet är starktsplittrad. Delar regeringen denna opinionsuppfattning blirden trängd att medge kommuner som så önskar detta. Iannat fall avvisas kommmunernas framställlningar. Såskulle förmodligen situationen ha varit beträffandekommmunala biståndsinsatser i . Det understryker att det principiella ansvaret odelatskall ligga hos regering och riksdag när det gällerinternationellt biståndssamarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:189 i dess helhet.