mot · GH02N236 · 1994-01-25 00:00:00 — Svensk varvsindustri är bara en bråkdel av vad denvar , då den redovisade enstörre nybyggnadsproduktion än varven i något annat landmed undantag av Japan.Samtliga svenska storvarv med inriktning motnybyggnad av stora handelsfartyg har numera avvecklatdenna verksamhet. Kvar finns ett par varv som främst ärinriktade på produktion av örlogsfartyg samt ett antal småvarvsföretag inriktade på nybyggnad av mindre fartygsamt/eller ombyggnad och reparation. Delar av storvarvensproduktionsanläggningar finns kvar men används inte förursprungligt ändamål.I liksom i andra varvsländer förekom under1970- och 1980-talen omfattande statligt stöd till varvensproduktion av ny- och ombyggnader i form av medverkanvid beställarnas finansiering av deras order. Underhålls- ochreparationsarbeten, som vid många varv utgör hela eller enbetydande del av produktionen, har däremot inte erhållitstatligt beställarstöd.I avskaffades de statliga kreditgarantierna förefterleveransfinansiering vid utgången av 1989 och det s.k.kontantstödet till beställare av ny- och ombyggnader vidutgången av 1992. Det svenska stödet till varvsindustrinupphörde därmed helt. I andra länder förekommerfortfarande betydande statliga varvssubventioner.Som alternativ till statliga garantier för beställarnas lånkunde garantier lämnas för lån som varven tog upp för attrefinansiera krediter de lämnat till sina kunder. Villkorenförutsattes därvid inte vara förmånligare förvarvskrediterna än för beställarnas garanterade lån.Tillsammans med kreditgaranti förefterlevnadsfinansiering kunde räntestöd utgå. EnligtOECD-överenskommelsen får räntan på det garanteradelånet inte understiga det lägsta av marknadsräntan och 8 %.Inom har man arbetat för attbland medlemsländerna begränsa omfattningen av denstatliga medverkan vid fartygsfinansiering. För exportorderpå nybyggen gäller en överenskommelse attinte lämna statliga kreditgarantier för lån med en löptidöverstigande och inte på avkontraktspriset.Rak amortering förutsätts ske halvårsvis under löptiden.För leveranser till hemmamarknaden finns ingenmotsvarande överenskommelse, utan varje land kan frittbestämma omfattningen av sin medverkan. Berättigade tillbeställarstöd enligt OECD-överenskommelsen är fartygmed ett bruttotonnage av medverkan.Inom EU har varvsnäringen stöd med bl.a. kontantstödsom får utgå med max av produktionsvärdet.För närvarande består den svenska varvsindustrin av niovarvsgrupper och företag med inriktning på civilfartygsproduktion, där närmare 700 personer är anställda.Av dessa varv ligger två i , Öresundsvarvet ABmed 100 anställda och med 130anställda. Det finns dessutom ca 70 personer i flera mindrevarv utanför Öresundsvarvet och , som sysslar medkonstruktion av fartyg.Det lilla som finns kvar av den svenska varvsindustrinmåste få möjligheter att konkurrera på samma villkor somländerna inom EU. Det är inte rimligt att denna bransch,som /93 inte får något statligt stöd, skakonkurrera med länder, där det fortfarande förekommerbetydande statliga subventioner.Problemen har uppmärksammats av regeringen ochregeringsbeslut togs med uppdragrörande garantigivning för finansiering av svenskbyggdafartyg.Regeringen uppdrog åt ()att utreda möjligheten att inom ramen för den reguljäraverksamheten och gällande riktlinjer lämna garantier medsärskilda villkor för finansiering vid fartygsförsäljning.Villkoren för sådan garantigivning skall inte innebära någonsubvention för garantitagaren.I utredningsuppdraget ingår inte möjligheten att gekontantstöd på max av produktionskostnaden, vilket,som nämnts ovan, är tillåtet inom EU. Detta anser vi varaen brist i utredningsuppdraget och vill därför att uppdragetkompletteras också med denna uppgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om varvsindustrin i .