mot · GH02A443 · 1994-01-25 00:00:00 — Med väst avses i denna motion de fyra länen ,och , och län.Nedgången av såväl personer i arbetskraften som antaletsysselsatta har fortsatt . Arbetslösheten hardärmed fortsatt att öka. En ökad tillströmning av ledigaarbeten kan nu noteras och antalet varsel har gått ner. Detinnebär inte att arbetslösheten på något avgörande sättkommer att minska.Den exportberoende industrin går bättre men detuppvägs av fortsatt kräftgång av sysselsatta i offentlig sektoroch på byggmarknaden.Antalet arbetslösa i de fyra länen var 88 988 (61 367) och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 39 872 (46 481) totalt utanför den ordinarie arbetsmarknaden 128 860 (107 848).Sammanställning länsvisLän:ArbetslösaI åtgärderSummaHalland13 2585 94719 205Göteborgs o Bohus38 05216 44054 492Älvsborg26 31110 66736 978Skaraborg11 3676 81818 185Summa88 98839 872128 860Hallands länLänsstyrelsen kunde konstatera att länetsindustriprodukter var i stort sett färdigutvecklade, vilketskulle medföra problem med utslagning . Dettahar , i denna lågkonjunktur, ägt rum. Orsaken är inteenbart lågkonjunkturen utan den låga inhemskaefterfrågan, inte minst på byggnadsvaror, som har sattdjupa spår i näringslivet.En annan orsak till den låga tekniknivån i länet är bristenpå forskarutbildade personer i länet. Den geografiskaplaceringen innebär att landskapet hamnat mellan de bådastorstadsområdena och . Därför är enfortsatt satsning på nödvändig för atthöja kunskapsnivån i länet.Läget på arbetsmarknadenHallands befolkning växer kraftigt trots det besvärligaarbetsmarknadsläget. Befolkningen ökade med 3 587 personer eller vilket var den nästhögsta procentuella ökningen av samtliga län.Vid årskiftet 1993/94 var 13 258 personer arbetssökande utan arbete, vilket är enökning med 2 721 jämfört med . 1 670 var varslade om uppsägning och 5 947 sysselsattes i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Förra vintern bedömdes att det saknades 20 000 arbetstillfällen i länet och det kan nu konstateras attden analysen var riktig.Inom länet är också bördorna olika tunga. De norrakommunerna utom har arbetslöshetssiffrorsom ligger på riksnivå medan läget är något bättre i de södrakommunerna.ÅtgärderTrots länets fördelaktiga geografiska läge kommermarknaden inte utan politisk styrning att klara av den svåraarbetsmarknadssituationen. Länet är fortfarandemissgynnat när det gäller fördelning av regionalpolitiskamedel. Befolkningsmässigt är länet medelstort men erhållerminst utvecklingspengar.Större delen av länets högteknologiska kunskap ärkoncentrerad till Väröområdet i norra . Dennakunskap kan vara en stor tillgång för att utveckla alternativenergiproduktion när kärnkraften skall avvecklas. Ianslutning till är det nu mycketangeläget att utveckling och försök med nyenergiproduktion kommer till stånd inom en mycket snarframtid.Göteborgs och länUppgifterna i det följande avser 1993 . Inomparentes avser december 1992.I december var 38 052 (27 891) arbetslösa anmälda vid länets arbetsförmedlingar.En ökning med 10 161 arbetslösa.Ungdomsarbetslösheten, 18--, var 10 075 (7 099), vilket är (9,8).Antalet långtidsarbetslösa har ökat till 15 111. (7 225) motsvarande 3,av befolkningen 16--64 år.Till dessa höga arbetslöshetstal skall sedan läggaspersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som var 16 440 (18 657), varav i ungdomspraktik 6 346 (6 329) och i den för året nya åtgärden arbetslivsutveckling4 700. Däremot har personer i beredskapsarbete minskatkraftigt till 996 (1 763) liksom i arbetsmarknadsutbildning till 3 899 (10 190).Liksom i riket i övrigt, från åtgärder med högre kvalitettill åtgärder med lägre kvalitet.Arbetslösheten har ökat i länets allakommuner. Skillnaden i arbetslöshetsnivåerna mellankommunerna är fortfarande stora. Högst arbetslöshet hadeStrömstad av befolkningen 16--följt av ochLysekil och . Lägst arbetslöshet hade med 4,7 %.I och kringliggande kommuner hararbetslösheten gått upp på ett befarat sätt efternedläggningen av Volvos fabrik och andra nedläggningar iUddevalla, exempelvis Elitfönster. Industrin i Uddevallaberäknades endast sysselsätta av den förvärvsarbetande befolkningen mot för 10år sedan.GöteborgGöteborgs kommun av länets befolkning har ett utomordentligt besvärligtekonomiskt läge och här sker de största nedskärningarna avanställda i den offentliga sektorn.Trots en minskning av antalet tjänster i kommunen från72 000 till 63 000 kvarstår ett underskott i ekonomin som skullemotsvara en ytterligare minskning . Kommunen har krävt ett åtgärdsprogram för att inuvarande arbetsmarknadsläge kunna behålla övertaligpersonal med stöd av arbetsmarknadspolitiska medel.Trots det svåra ekonomiska läget har kommunengenomfört ett ROT-program av kommunala och ideellaföreningars lokaler om 150 miljoner kronor.Ett ROT-program som tagits fram av det kommunalägdabostadsbolaget , som kräver en insats avarbetsmarknadsmedel på ca , har inte kommit till stånd. Det skulle kunna gesysselsättning direkt till 680 personer, varav 80 unga, och totalt ge ensysselsättningseffekt på 2 500 personer.Älvsborgs länArbetsmarknadssituationen i harytterligare förvärrats . 37 000 personer, motsvarande av länets befolkning i åldrarna 16--befannsutanför den ordinarie arbetsmarknaden vid utgången av1993. Det innebär en ökning med 6 500 på ett år.Den ökande orderingången för exportindustrin som kanskönjas på andra håll i landet med ökad nyrekrytering blirtydligen senare och osäkrare i . Detta och denfortsatta minskningen i antalet sysselsatta inom samtligaandra näringsgrenar leder till ökande arbetslöshet underhela 1994.Norra ÄlvsborgDen speciella industristrukturen i gör attden drabbas hårdare än de flesta andra regioner av desenaste årens nedgång i industrin.Under de senaste åren har tusentals anställda vid ,, Flygmotor och hos bilindustrinsunderleverantörer blivit av med sina arbeten. Detta harfrämst drabbat Älvdal och . Den kraftiganedgången i byggandet har inneburit att många anställdainom byggandet och byggmaterialindustrin blivitarbetslösa. Detta har hårdast drabbat Mittenälvsborg somhar en omfattande byggmaterialindustri.För att återskapa de förlorade industrijobben i länetkrävs en politik som stimulerar utveckling och tillväxt. Detfordras också en kraftig satsning på små- och medelstoraföretag. Hur en sådan politik skall utformas har vi utförligtpresenterat i vår partimotion om den framtida ekonomiskapolitiken.Södra ÄlvsborgArbetsmarknadssituationen i de femSjuhäradskommunerna har förvärrats ytterligare under1993. och arbetsförmedlingarna ilänets kommuner arbetar med alla sina resurser men ändåökar långtidsarbetslösheten kraftigt.Allra värst är situationen för de unga arbetslösa.Andelen långtidssökande ungdomar av samtliga ungdomari kategori 1 i ligger på jämfört i hela landet. Förändringar i regelsystemen ochförsämrade villkor vid aktiva åtgärder har tydligt försämratmöjligheterna att aktivera denna och andra utsatta grupper.Arbetsmarknadssituationen i (de femSjuhäradskommunerna) kan kort karaktäriseras avföljande statistiska siffror hämtade ur : 1993 årsrapport om den regionala utvecklingen. Där konstateras attsysselsättningen inom tillverkningsindustrin iBoråsregionen --91 minskade medan motsvarande siffra för hela riket var1,6 %.Detta placerar Boråsregionen som nr 8 bland deregioner som har sämst utveckling.Till denna dystra bild kommer den allt snabbarenedgången av sysselsättningstillfällen inom samtliganäringsgrenar i . Dettahar bl.a. resulterat i att den höga sysselsättningsgraden förkvinnor i denna region beräknas, t.ex. i kommun,sjunka från 78,5(jfr riket 76,9) till 1995 (jfr riket 74,1). Dennautveckling måste stoppas.En tydlig orsak till denna dystra utveckling är attnäringsliv och förvaltning har en låg utbildningsnivågenerellt sett. Andelen av arbetskraften i Boråsregionen1991, som har högskoleutbildning, var , vilket är lågt jämfört med riksgenomsnittet, , och i större utsträckning jämfört med regioner avsamma storleksordning. En viktig åtgärd för att råda bot påden rådande situationen är en ökad satsning påhögskolenivå.Högskolan i måste tilldelas ytterligare resurser.Regeringen har i den framlagda budgetpropositionen istället föreslagit en nedskärning av verksamheten vidHögskolan i sätt har en stor grupp av de kvarvarandeindustrisysselsatta mycket stora behov avkompetenshöjning, liksom anställda inom de andranäringsgrenarna. Länet behöver extra tilldelning av medelsom kan användas till utbildningsvikariat,företagsutbildning, men också förstärkning av deöverbelastade arbetsförmedlingarnas personella resurser.Folkhögskolorna och studieförbunden når mycket godaresultat med de arbetslösa invandrarna, handikappade ochskoltrötta yngre arbetslösa som annars riskerar att blivaraktigt utslagna från arbetsmarknaden. Mera resurser fördessa utbildningsanordnare, möjlighet för flera att höja singrundkompetens (även inom KOMVUX) med studiestödsom inte är sämre än det de uppbär som arbetslösa är ensamhällsekonomiskt lönsam investering.I liksom länet i övrigt börkommunerna ges ekonomiska möjligheter att tidigareläggaplanerade byggprojekt och standardhöjning av vägnätet börgöras möjlig. Det kan ske till lägrekostnader som en del av de arbetslösa byggnads-och anläggningsarbetarna bereds arbete. Behoven av flerabostäder för äldreboende, upprustning av skolor, underhållav vägar och gator liksom ROT-arbeten i det äldrebostadsbeståndet måste och kan nu prioriteras till ettsamhällsekonomiskt fördelaktigt pris. Upprustningen mellan och till motorvägsstandard börstartas utan dröjsmål.SkaraborgI hade länet 11 367 arbetslösa. hade arbetslöshetstalet ökattill 13 023. fanns 6 818 personer i arbetsmarknadsutbildning ochsysselsättningsskapande åtgärder (beredskapsarbete,ungdomspraktik, arbetslivsutveckling ochutbildningsvikariat). Totalt var således 19 841 personer utanför arbetsmarknaden vid slutet avdecember. Det motsvarar av arbetskraften eller av befolkningen i åldrarna 16--64 år.Inom länet hade kommun den högsta relativaarbetslösheten i förhållande till befolkningen i åldrarna 16--följd av Hjo, och kommuner. Endastfyra av länets 17 kommuner hade en lägre relativ arbetslöshet änriksgenomsnittet. Lägger man till antalet arbetslösa antaletpersoner i åtgärder, var mest utsattmed av befolkningen i de angivna åldersgrupperna utanförarbetsmarknaden, följd av , Hjo och Mariestad.Tre av länets kommuner kom något lägre änriksgenomsnittet.Den svåra sysselsättningssituationen bestårAllt mer tyder på att lågkonjunkturen nu nåttbottenläget och att konjunkturkurvan vänt uppåt. Särskiltpåtagligt är detta inom exportindustrin. Antalet varsladeom uppsägning gick ned med 3 263 jämfört med till 3 907. Relativt sett skedde en kraftig förskjutning ivarselfrekvensen från industri mot offentlig och privattjänstesektor och byggnadsverksamhet.Trots den positiva trenden kommer inte efterfrågan attpåverkas mera påtagligt . Länet harförhållandevis liten andel exportföretag och en relativt settstor andel företag, som är direkt eller indirekt beroende avutvecklingen på byggmarknaden. Industriföretagen har --bland annat genom satsningar på teknikutveckling -- ocksåett betydande utrymme för ökning av produktionsvolymenutan nyanställningar.På länets byggarbetsmarknad ärsysselsättningssituationen hårt ansträngd. finnsca 2 500 byggnadsarbetare, byggnadshantverkare ochbyggnadstekniker i arbetslöshet eller åtgärder.Neddragningarna inom den offentliga sektorn fortsätter.Under 1993 har 944 personer anställda inom statlig,landstingskommunal och primärkommunal verksamhetvarslats om uppsägning. Om samtliga inneliggande varselutlöses, kommer ca 1 000 arbetstillfällen att försvinna från den offentligasektorn i länet . Vid budgetårsskiftet 1993-94t.ex. avvecklas flygflottiljen i slutgiltigt.Landstinget har besparingskrav som kan medföraytterligare omfattande personalneddragningar. Ävenprimärkommunerna fortsätter att minska personalen.Neddragningarna inom landstingsverksamheten drabbar istor utsträckning . Risken för än högrearbetslöshet än under föreliggersåledes.SammanfattningKommer exportindustrin klara att ta regionen ur krisen?Efter en genomgång av länsarbetsnämndernashöstprognos kan läget sammanfattas med att effekterna avpågående strukturella förändringar och den långvarigalågkonjunkturen fortsätter att prägla utvecklingen påarbetsmarknaden. Ljusglimtarna blir dock allt fler. Teckenpå att konjunkturen håller på att vända var attexportföretagen redovisar en förbättrad orderingång och del av industriföretagen indikerar att den negativautvecklingen brutits för en stabilisering. Återtagande avvarsel och en lägre varselinströmning bekräftadetrendbrottet.Personalavgångar ersätts i högre grad med nyrekryteringoch flera företag avser att expandera samt rekryterapersonal under senare delen av 1994.Men effekterna på arbetsmarknaden väntas ändå blimarginella och trots den försiktiga optimism som råderinom industrin kommer problemen på hemmamarknadenoch den fortsatta automatiseringen, rationaliseringen ochorganisationsförändringarna att leda till att sammantagetkan sysselsättningen bedömas minska något också iindustrin fram till slutet av 1994.Även om en bedömning skulle vara ljusareän länsarbetsnämndernas höstprognos är det i ett mycketsvårt arbetsmarknadsläge.Som exempel kan arbetslösheten i Metalls västsvenskaavdelningar anföras, då verkstadsindustrin i harsärskild tyngd i industristrukturen.Totalt i landet går närmare var fjärde metallarbetarearbetslös eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och iVästsverige är bilden än dystrare.Uddevalla har 39,5, 25, 33,5Skara/och 26,5, och nära25, Nol 31 och arbetslösa. Den procentuellt relativt lågaarbetslösheten i kan till viss del förklaras av attomfattande utbildningsinsatser satts in i företag som annarsskulle låtit varsel gå i verkställighet.För en återhämtning i den i regionen tungt dominerandeverkstadindustrin krävs en mycket kraftig uppgång och eninvesteringsvilja som ännu inte kan skönjas.Samtidigt fortsätter den katastrofala nedgången ibyggsektorn och lär bli än värre genom de negativabeskeden till denna bransch i budgetpropositionen.Arbetslösheten kan i denna sektor bli över 50 %.Därtill kommer det krisartade läget för sysselsättningen iden offentliga sektorn i länen -- kvinnornas arbetsmarknad.Stram budget och omfattande strukturella förändringar ärfortsatt kännetecknande för den offentliga sektorn. Denstatliga sektorn minskar fortsatt sin personalstyrka. I O-länberäknas personalstyrkan i den kommunala sektorn minskamed ca 6 000 personer i länet, därutöver föreligger övertalighet pånärmare 2 500 personer. Därtill kommer aviseradepersonalnedskärningar i . I de tre andra länenkan en minskning av personalstyrkan i kommuner ochlandsting beräknas till mellan 2 500 och 3 000 personer. I ''bästa'' fall sker personalminskningarnagenom att vikariatanställningarna upphör,pensionsavgångar tidigareläggs och ersättningsrekryteringinte förekommer.Handeln, som också i hög grad är kvinnorsarbetsmarknad, går kräftgång i lågkonjunkturen och efterde stora indragningar som den nuvarande regeringen hargenomfört för hushållens köpkraft. Till detta kommer detökade sparandet som är en effekt av bristande framtidstro.Dessvärre är i detta hänseende inget trendbrott att väntaefter beskeden i regeringens budgetproposition. Den orooch osäkerhet för framtiden som många känner -- ävende som har arbete -- består, och nya hot mottrygghetssystemen ligger klara att genomföra somexempelvis förslagen på arbetslöshetsförsäkringensområde.Regeringens förslag på detta område måste avvisas delsav dessa skäl men också därför att det ytterligare kommeratt drabba kommunernas ekonomi dels genom minskadeskatteinkomster, dels genom ökade socialbidragskostnadersom i sin tur leder till ytterligare besparingskrav ochpersonalminskningar som leder till ökad arbetslöshet ochökar rundgången i systemen. Vad gäller utformningen avarbetslöshetsförsäkringen så ansluter vi oss till deninriktning som har redovisats i den socialdemokratiskapartimotionen.Det är uppenbart att det inte räcker med spirandetillförsikt i och för exportindustrin. Utan draghjälp frånhemmamarknaden kan inte situationen påarbetsmarknaden i länen varaktigt och tillräckligtförbättras.Åtgärder för ökat byggande och reparationer, om- ochtillbyggnader, s.k. ROT-program, måste sättas in för atthejda den utslagning av en hel bransch som pågår inombyggsektorn.Utslagningen från den offentliga sektorn måste hejdas.Den rundgång av samhälleliga medel som pågår ärförrödande, inte minst i den kvinnodominerade offentligasektorn. Kvinnor som så väl skulle behövas inom sjukvårdsamt barn och äldreomsorg slås ut i öppen arbetslöshet,hänvisade till samhälleliga medel frånarbetslöshetsförsäkringen, och ytterst socialbidrag.Intressanta beräkningar från AMS visar attmerkostnader för att behålla en barnskötare i arbete underett år endast är 10 000 kronor.MöjligheterVästregionen har visat på starktillväxtförmåga och god återhämtningsförmåga vidstrukturomvandlingar inom näringslivet.Den nedgång som regionen nu går igenom är dock värreän någonsin och det beräknas att halva den nedgång somskett i industrin är oåterkallelig. Det krävs därför nu heltandra insatser för hela regionen än vad som tidigare behövtsoch insatser på många områden som infrastruktur i form avsatsningar på vägar, järnvägar, på byggande och ROT-program samt ökad satsning på utbildning ochkompetenshöjning för att ge draghjälp för en vändning avden allvarliga utvecklingen. Att regionen kan återhämtaoch bevara sin roll som industri och utvecklingsregion måstevara ett riksintresse.InfrastruktursatsningarDet finns planer dels länsvis men också över 30samverkansprojekt mellan länen där från två till alla länensamverkar och i flera deltar också förangelägna infrastruktursatsningar som kan utgöra underlagför nödvändiga satsningar i länen.Som exempel på länsövergripande samverkansprojektkan nämnas ''Västsvensk strategi för förbättradekommunikationer'' och ''Bilkomponent'' det senare ettprojekt för att initiera och stödja kompetensutveckling ochökad konkurrensförmåga hos länens underleverantörer tillbilindustrin.I våra gemensamma motioner från väst har vi på olikaområden lagt förslag som också verksamt skulle bidra till attförbättra läget på arbetsmarknaden i Västsverige.Dessa områden är:NäringspolitikHögskoleverksamhet Västsvensk kultursatsningKvinnors arbetsmarknad Miljö Sjukvård TrafikRegionalpolitiska medelFrån länsstyrelserna har påtalats behovet avregionalpolitiska medel, särskilt i form av länsanslag, som endast till en blygsam del tillkommer länen. Även i vårarelativt befolkningstäta län finns det glesbygder ochområden där företagsamheten särskilt behöver stödjas. Änmer i nuvarande lågkonjunktur.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI det läget, och då AMS inte synes uppnå de nivåer påinsatserna som beslutat om, bör nya grepp kunnatas i arbetsmarknadspolitiken. Vi stödjer förslagen att AMSfår ge länsarbetsnämnderna i uppdrag att förhandla medkommuner och landsting för att förlängauppsägningstiderna för uppsagd eller varslad personal så attingen behöver gå ut i öppen arbetslöshet i nuvarandearbetsmarknadssituation. Arbetsmarknadspolitiskt stödskall då kunna ges till kommuner och landsting som på dettasätt uppskjuter uppsägningarna.De stora nedskärningar som sker i den offentligaverksamheten -- i hög grad kvinnornas arbetsmarknad --inom kommuner och landsting innebär också att det skerstora omorganisationer och allt högre krav på kompetensställs på kvarvarande personal i organisationen. Förpersonal med stor erfarenhet men bristande utbildning bördet kunna ske en utbildningssatsning riktad till denoffentliga sektorn för ökad kompetens som kan gemöjligheter för redan anställda att platsa i de nyaorganisationer som formas.Länsarbetsnämnderna bör ges i uppdrag att ta intiativ tillatt sådan utbildning kan ordnas i samarbete medkommunerna och landstingen. Instrument finns utformadei arbetsmarknadspolitiken i form av utbildningsvikariat ochutbildningsbidrag. Andra, längre, utbildningar bör ocksåkunna prövas. Resurser för dessa åtgärder inomarbetsmarknadspolitiken måste ges tilllänsarbetsnämnderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avinfrastruktursatsningar i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiskamedel i Västsverig,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder och utbildning för ökadkompetens i .