ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Kr236 · 1994-01-25 00:00:00 — utgör en rik historisk industrimiljö avsynnerligen stort kulturhistoriskt värde.Riksantikvarieämbetet () har också förklarat jämte damm- och kanalsystem liksom den ännubevarade rutnätsplanen i Sala innerstadsom riksintresse för kulturminnesvården.Gruvdriften vid silvergruvan startade och hade sitt starka uppsving under . Gruvan hade då utomordentligt storstatsfinansiell betydelse. Ungefär en tredjedel av Kronanssilver härrörde från Sala. Gruvdriften pågick fram till 1908.1988 förvärvade Sala kommun gruvområdet av AvestaAB för att därigenom kunna förvalta det kulturhistorisktintressanta området. Ett särskilt bolag, Sala Gruv ochturism AB, driver verksamheten och har därmed iuppgift att förvalta silvergruvans rika kulturmiljö ochansvara för byggnadsvården samt hålla miljön tillgänglig förallmänheten och stimulera turism.Sala silvergruva besöks av 60 000--70 000 personer. En stor del av dessa gör nedstigningar intillKristinaschaktet som utgör navet i visningsverksamheten.Genom att en extra uppgång togs upp 1993 har visningarnaunder jord i besöksgruvan kunnat utvidgas.RAÄ har utarbetat en s.k. dispositionsplan som angerhur gruvområdet med mark och tillhörande anläggningarkan användas och restaureras. Kostnaderna för planenberäknas till . Bland annat finns ett 40-tal hus som behöver restaureras. har staten bidragitmed . Sala kommun har undersenare år anslagit ca årligen.Sala silvergruvas olika kulturhistoriska byggnader är istort behov av underhåll för att kunna bevaras. Genom deekonomiska satsningar som gjorts, främst dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna, har femav gruvans fyrtiotal byggnader färdigrenoverats.Därigenom har ett hundratal personer beretts arbetesamtidigt som de skaffat sig förtrogenhet med gamla tidersmateriel och arbetsmetoder. Renoveringsarbetet måstehålla hög kvalitet.Fortfarande återstår mycket arbete både med attrenovera byggnaderna, utveckla de gruvmuseala delarnasamt rekonstruera hur arbete och liv gick till i och omkringSala silvergruva.Också forskningen om silvergruvan skulle behövautvecklas i ett tvärvetenskapligt arbete. Detta borde särskiltavse teknikhistoria och samhällsbyggnad i tidsspannet dåövergång skedde från medeltid till nyare tid.Vi anser att det är angeläget att staten tar ett fortsattekonomiskt ansvar för att bevara den riksklenod som Salasilvergruva utgör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av statliga resurser tillSala silvergruva.
mot · GH02Kr237 · 1994-01-25 00:00:00 — är ett av landets mest attraktivaområden för turism. är en välkänd symbol ochhär gör , staten och kommunen en gemensamkraftsamling. Den välbevarade stadskärnan Kvarnholmenhar belönats av Nostra. I regionenfinns också Glasriket och med bl.a. ,Slottsruinen och Eketorp. Sammantaget gör detta områdettill en verklig turistpärla.Den absolut bästa utvecklingsmöjligheten inom kulturoch turism har regalskeppet . När dykningarnautanför sydöstra avslutas , skulle ett nyttKronanmuseum bli ''kronan på verket''. Någon form avstatligt stöd till en sådan satsning är nödvändigt. Detta kanmotiveras av projektets riksintresse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till ett nyttKronanmuseum.
mot · GH02Kr238 · 1994-01-25 00:00:00 — Målen för den statliga arkivverksamheten finns angivnai arkivlagen och kan sammanfattas så att myndigheternasarkiv utgör en del av det nationella kulturarvet. Dessa arkivskall hanteras så att de tillgodoser:rätten att ta del avallmänna handlingar behovet av information förrättskipningen och förvaltningen forskningens behovI direktiven till för statligaarkivdepåer betonades vikten av samverkan ochsamfinansiering, vilket också så sakteliga börjat ge resultat.Men ett faktum kvarstår dock, att regeringen inte ibudgetpropositionen återkommit med förslag somkulturutskottet förutsatt i bet. 1992/93:Kr22. Detta trots attregeringen i beslut uppdragit åt Riksarkivetatt utreda frågan om en fortsatt utbyggnad av landsarkivenoch därmed sammanhängande frågor.Riksarkivets uppdrag skulle redovisas före utgången avoktober månad 1993 enligt regeringsbeslut. Med hänsyn tillden tidsbegränsade tid som fastlagts beträffandeRiksarkivets uppdrag ansåg utskottet att frågan var på vägatt lösas. Med detta lät sig kulturutskottet alltså nöja dåfrågan senast behandlades i utskottet.Men utskottet påpekade vad gäller , liksom vidtidigare riksmöten, att frågan om en fortsatt uppbyggnadoch restaurering av i bör bedömas ävenutifrån andra aspekter än behovet av utrymme förarkivverksamheten. Det måste också beaktas att det finnsbehov av utrymmen inom slottsanläggningen även för andrakulturella -- och för turismen betydelsefulla -- aktiviteter,bl.a. för verksamhetoch för utställningar av olika slag.Kulturutskottet förutsatte att regeringen senast ibudgetpropositionen skulle återkomma och att regeringenhärvid väger in även de vidare kulturpolitiska aspekter somutskottet framhållit beträffande slott.I årets budgetproposition skriver regeringen på tre raderatt den av utskottet förutsatta fortsatta beredningen avfrågan om en fortsatt utbyggnad av vid Vadstenaslott ännu inte är avslutad.Detta liksom hela frågan om hanteringen av arkivfråganvad avser landsarkiven är högst anmärkningsvärt och börenligt oss motionärer ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en skyndsambehandling av frågan om landsarkiven.
mot · GH02Kr239 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett nytt landsarkiv till har lagt fram en plan förförsörjning av statliga arkivdepåer fram till år 2000.Förslaget innebär bl.a. att landsarkivet i inte skallbyggas ut ytterligare, utan man skall i stället inrätta ett nyttlandsarkiv omfattande , och Blekingelän. Enligt vår uppfattning bör det nya arkivet förläggas tillKalmar av bl.a. följande skäl.Kalmar län har enarkivvolym som är nästan lika stor som ochBlekinge län tillsammans.I finns högskola understark utveckling. Som en särskild del finns FOJO --fortbildning av journalister.Möjlighet finns till samarbetemed kommun- och landstingsarkiven samtfolkrörelsearkivet.Samverkan kan etableras medDomkyrkoarkivet, gymnasieskolans arkiv, samtLänsmuseets och arkiv.Inom SamhallKalmarsund finns en särskild reprograficentral med högtutvecklad teknisk kunskap i datoriserad mikrofilmning. Ettlandsarkiv i skulle ge möjlighet till att närmare testaförutsättningarna för åtkomst och spridning avarkivhandlingar genom mikrofilmning med datorstöd.Kalmar uppfyller de kriterier som arkivdepåkommitténställer på platsen för ett nytt landsarkiv i sydöstra kommun är dessutom beredd att medverka vidanskaffning av lokaler eller genom sitt fastighetsbolaguppföra erforderliga lokaler.I budgetpropositionen föreslås att ett nytt arkiv inrättasi för . Vid den fortsattautbyggnaden av arkivdepåer bör få ansvaret försydöstra landsarkiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett nytt landsarkivtill .
mot · GH02Kr244 · 1994-01-25 00:00:00 — Dockteater är en mycket gammal konstform med starkförankring i och den övriga världen men medtidigare, t.o.m. 1950-talet, svag ställning i Sverige.I mitten av 1800-talet kom den första Kasperteatern tillSverige med en tysk dockspelare. togen del av den europeiska dockteatern en ny väg ochnärmade sig konsten och poesin. och visade intresse för dockteater men konstarten fickinget genombrott i . Det var först då MichaelMeschke från startade Marionetteatern somintresset väcktes.Marionetteatern spelar dockteater för såvälbarn som vuxna. Den har blivit skolbildande och räknas tillde internationellt ledande dockteatrarna. Den svenskadockteater som utvecklats på annat håll stammar urMarionetteatern och undervisning.Föreställningarna för såväl barn som vuxna har underhela Marionetteaterns levnad kännetecknats avgränsöverskridanden och experimenterande. De stilistiskagreppen har varit vågade, okonventionella och nyskapande.Alla dockteaterns speltekniker används och dessutomskapas nya, egna tekniker.Ämnena för föreställningarna hämtas ofta ur deneuropeiska kulturtraditionen. Dramatiker som givit stoffför bearbetning är bl.a. , , ,, , och och museet har fått betydandeuppmärksamhet för sin verksamhet både nationellt ochinternationellt, t.ex. 1990 fick museet t.ex. en SpecialCommendation in ,1993 fick teaterns uppsättning av de utländskakritikernas pris för bästa föreställning vid iStockholm.Under --93 spelades 205 föreställningarvarav 40 på turné och utomlands. Marionetteaterns stab ärtrots den omfattande verksamheten liten. Man har tre fastadockspelare och en fast tjänst knuten till museet. Budgetenför /93 var 3,7 miljoner och utfallet ettöverskott om . har teatern ettbidrag från staten på och från kommunen på 1 500 000 kr.Marionetteatern bör enligt vår uppfattning fortsätta attvara ett centrum för högklassig dockteater i Sverige.Mycket av verksamheten har bedrivits med hjälp av ideelltengagemang. Skall teatern fortleva och vidareutvecklasmåste man utöka antalet årsverken fördelade på enteaterdirektör/regissör, flera dockspelare samt övrigpersonal som ansvarar för produktion, teknik, information,kansli, verkstad och museum. Det är uppenbart att det blirfråga om en samfinansiering mellan olika intressenter.Vi anser att Marionetteatern med sitt museum utgör enväsentlig och unik resurs i svenskt kulturliv både iStockholm och ute i landet genom en omfattandeturnéverksamhet. Verksamheten behövs både som teateroch museum och för utbildning av nya dockteaterspelare.Det är angeläget att kan ställa sådana resursertill teaterns förfogande att verksamheten garanteras. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Marionetteatern ochMarionettmuseet.
mot · GH02Kr246 · 1994-01-25 00:00:00 — industrihistoria är i många avseenden unik. Deninternationellt sett speciella form av industriorter som des.k. bruksorterna utgör är i flera olika aspekterutomordentligt intressanta. Det kan gälla såvälkulturhistoriskt, turistiskt som teknikhistoriskt.Flera av dessa är genom kulturmiljövårdens lagstiftningskyddade i yttre avseenden: byggnader, yttre miljö samt ivissa delar av inre konstruktioner: masugnar, bessemerverkoch brännugnar etc.Kan gå förlorat...I allmänhet sker lagskyddet först en längre eller kortaretid efter att driften vid anläggningen lagts ned och förfalletbörjat. Mycket av både turistiska, kulturhistoriska ochteknikhistoriska kvaliteter riskerar därmed att gå förlorade.En viktig fråga är möjligheten att kunna skydda i driftvarande produktioner eller produktionslinjer avriksintresse. Frågan har senast aktualiserats mot bakgrundav att den finska koncernen inköptaGustavsbergs porslinsfabrik avser att överflyttatillverkningen bl.a. av den klassiska servisen ''Blå blom'' tillFinland och lägga ned tillverkningen vid Gustavsberg.Frågan diskuterasDet finns flera exempel från andra industribranscher. Idet på initiativ av tillsammans medRiksantikvarieämbetet, industrins organisationer m.fl.grundade Industriorganisatoriskt forum har frågan belystsbåde vid en konferens och genom mer ingående studier.Frågan är emellertid komplicerad både ur juridisk ochekonomisk aspekt. kan ett lagskydd innebära attkunskap om äldre tekniker, design ochproduktionsförhållanden bibehålls. I vissa fall skulle enbibehållen tillverkning kunna bli kommersiellt lönsam förturism och/eller samlarmarknaden.Pröva frågorna!Det finns enligt vår uppfattning anledning att utredafrågan närmare som ett led i att dels förbättra kunskapenom vårt kulturarv, dels pröva behovet av att kompletteravår lagstiftning inom kulturmiljövårdsområdet, samtstudera i vad mån turismnäringen skulle kunna gynnas avdenna typ av åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning rörande lagstiftninginom kulturmiljövårdsområdet m.m. samt förutsättningenför turismnäringen att tillgodogöra sig de föreslagnaåtgärderna.
mot · GH02Kr250 · 1994-01-25 00:00:00 — är en av landets märkligaste och mestförtätade historiska miljöer. Genom de omfattandemarkförvärv som gjort och genomde stora vårdinsatser som lagts ned under en följd av år, harfornlämningsområdet i kommit att fåprägeln av ett nationalmonument. Området besöks ocksåårligen av hundratusentals människor.Trots att informationen inom fornlämningsområdetförbättrats avsevärt , är det alltjämt svårtför besökare utan specialkunskaper att fullt ut tillgodogörasig fornlämningarnas innebörd eller Gamla Uppsalasbetydelse i svensk och europeisk historia. iUppsala saknar också material och utställningar som på etträttvisande sätt kan belysa historia.Tanken att inrätta ett modernt museum i Gamla Uppsalahar därför fått allt större aktualitet. Förutom det uppenbaraegenvärde som ett museum inriktat på att belysa Sverigesäldsta historia skulle ha, så finns det också anledning attanta att ett sådant museum, rätt utformat, skulle kunna gebetydande intäkter.Riksantikvarieämbetet har på initiativ av Uppsalakommun låtit utföra en utredningsskiss för ett museum iGamla Uppsala. Utredningsskissen styrker behovet av ettmuseum och ger förslag till inriktning. Detta arbete följs nuupp med en utredning av tänkbar placering, utformning,innehåll och huvudmannaskap. Denna utredning bedömsnu kunna slutföras under våren 1994.Många olika intressenter bör givetvis engageras för attprojektet skall bli verklighet. Behovet av statligt stöd kaninte säkert bedömas förrän det pågående utredningsarbetetslutförts. Men med tanke på riksintresseförefaller det rimligt att staten är beredd att medverka inomramen för det stöd som utgår till museer av olika slag. Omunderlag för ett sådant ställningstagande inte föreliggerunder , så bör ändå som sin meningkunna uttala att staten, när utredningsarbetet slutförts, börsöka medverka till att ett museum vid kankomma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett museum i .
mot · GH02Kr252 · 1994-01-25 00:00:00 — har en rad studier publicerats somframhållit kulturens betydelse som lokaliseringsfaktor.Dessa har dock i första hand belyst förhållanden i andraländer än och det har varit svårt att göra jämförelsermed svenska förhållanden. Därför borde liknande studiergenomföras i . Just nu föreligger särskilda skäl försådana studier och forskning. Rimligen borde sådanforskning kunna finansieras inom ramen förjubileumsfondens anslagsgivning.År 1998 blir Kulturhuvudstad. Åretinnan kommer Exposition 1997 visa upp somkulturens och vetenskapens stad. Med utgångspunkt fråndessa aktiviteter borde det vara möjligt att studera vad somhänder i och eventuellt i övriga landet genom tvåså massiva kultursatsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studera kulturen somlokaliseringsfaktor.
mot · GH02Kr253 · 1994-01-25 00:00:00 — I närheten av staden i finnsgammelsvenskbyn, en svenskspråkigkoloni med cirka 1 000 svensktalande invånare. De hadeutvandrat från och boddeförst på i Estland.Efter en konflikt på ön förvisades 1 200 svenskarår 1781 till av den ryska kejsarinnan en dödsmarsch nådde ca 500 personerslutmålet i maj 1782.I anslutning till en svältkatastrof i på 1920-taletansökte de om utresa till . beviljades det ochpraktiskt taget hela byn utvandrade till . Deflesta anpassade sig bra i . Men en del lockadestillbaka till efter något år.De som åkte tillbaka till sin by i fick genomgåstora påfrestningar under skräckvälde på 1930-talet.Under fördes många av dem tillTyskland, för att efter krigsslutet hamna i därmånga dog.En del av deras ättlingar lever fortfarande kvar i byn ochde talar gammelsvenska. Dessa människor utgör en mycketintressant grupp som hållit gamla svenska traditionerlevande, trots stora påfrestningar och oftast totalt isoleradefrån sedan flera århundraden tillbaka.Den återstående gruppen av dessa gammelsvenskar somtalar svenska har nått en mycket hög ålder. Det bordefrån svensk utgångspunkt vara av stort intresse att knytakontakt med byn och dokumentera dess levnadsöden. Densvenska byn i är med sin svenska kultur helt unik,och är för den framtida historiedokumentationen viktig attkartlägga.Detta är inte minst angeläget för våra museer i svenskkulturhistoria, exempelvis och för . Den dokumentation somhittills skett vid exempelvis har enbartinriktat sig på de gammelsvenskbybor som kom till Sverigepå 1920-30-talet. Ingen dokumentering har kunnat göras påplats bland de kvarlevande svenskbyborna.Nu efter bör förutsättningenför att genomföra ett sådant projekt vara synnerligen goda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om historisk dokumentation avgammelsvenskbyn i .
mot · GH02Kr255 · 1994-01-25 00:00:00 — Sjörapporterna i radion har varit ett av deviktigaste inslagen i det förebyggande sjösäkerhetsarbetetsåväl för yrkestrafik som för fritidsbåtar. Genom dessarapporter har sjöfarare kunnat undvika att överraskas avoväder.Under ett 30-tal år bedrevs lyckade kampanjer därsjöfarare skulle förmås lyssna på sjörapporterna, och justnär detta sjösäkerhetsarbete blivit framgångsrikt börjarRiksradion att experimentera med sändningstiderna.Under de senaste åren har tiderna för sjörapporternaändrats ett flertal gånger. Denna brist på kontinuitet hargjort att lyssnarna har haft svårt att hitta sändningstiderna.Nu har också utrymmet för sjöväderprognoser iriksradion minskat; den kanske viktigaste prognosen hartagits bort och kommer att sändas endast undersommarmånaderna i en starkt förkortad version. Dettagäller sjöväderprognosen som sänts vidsamma tidpunkt sedan den 1 januari 1939.Det är fel att tro att sjöväderprognoser är något somenbart behövs . är fortfarande ensjöfartsnation, omgivet av hav, med kust ochoräkneliga öar där hundratusentals människor bor ochverkar året runt. Många av dessa färdas och verkar dagligentill sjöss och är beroende av den livsviktiga information somsjöväderprognosen utgör.En konsekvens av att utrymmet för sjöväderprognosenminskats, är att svenska yrkesfiskare alltmer får förlita sigpå den norska och danska radions sjörapporter. Detta gällerinte minst vid fiske i , och Nordsjön.SMHI producerar utmärkta anslagsfinansieradesjöväderprognoser och det vore fel om inte dessa gavstillräckligt utrymme i etern. Det är därför angeläget attregeringen förtydligar Riksradions roll, mot bakgrund avdess public service-funktion, i det förebyggandesjösäkerhetsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjöväderprognosernas betydelseoch riksradions roll i det förebyggande sjösäkerhetsarbetet.
mot · GH02Kr256 · 1994-01-25 00:00:00 — Kulturens betydelse som lokaliserings- och produktivitetsfaktor Kulturlivet utvecklar demokratin och stärkersamhällsgemenskapen. Att utbyta idéer och erfarenheterskapar samhörighet och engagemang. Det är grunden för allsamhällsutveckling.Kulturen har betydelse för tillväxten Det är framför alltunder ekonomiska krisperioder som ett rikt och varieratkulturutbud är en förstärkning för framtiden. En studie hargjorts som visar att om kulturlivet håller hög kvalitet, är detden tredje viktigaste tillväxtfaktorn efter universitet ochflygkommunikationer. I en utredning på uppdrag avIndustridepartementet, ''Kultur som lokaliseringsfaktor''(Ds 1991:22) drar , utifrån tyska studier,slutsatsen att begreppet ''kulturella subventioner''egentligen borde ersättas med ''kulturella investeringar''.Hon skriver att för varje som satsas på kultur kommermellan 1,20 och 5,00 tillbaka till kommunala/statligakassor och till näringslivet i övrigt.Kulturen är ett dragplåster för investeringar ocharbetskraft Utredningen ''Kultur som lokaliseringsfaktor''visar att med det traditionella industrisamhället påutgående har vissa gamla lokaliseringsfaktorer förlorat ivikt. I de flesta västliga industristaters större städer ärnödvändiga ''hårda'' lokaliseringsfaktorer oftasttillgodosedda. Då blir andra kriterier utslagsgivande, somtill exempel den ''mjuka'' lokaliseringsfaktorn kultur. Ettflertal empiriska studier från olika länder visar en ökandeefterfrågan på kultur i valet av lokalitet, såväl frånföretagen som från arbetstagarna och deras familjer. Ettblomstrande kulturutbud fungerar således också som enmagnet och drar till sig en rad andra viktiga verksamheter.Den ''intelligenta staden'' med ett mångfacetteratinnovativt humankapital är, enligt , enomöjlighet utan ett rikt kulturflöde. Mycket talar dessutomför att kulturnäringen i sig själv är en ''tillväxtbransch''.Kulturens betydelse i den internationella konkurrensenLindeborg menar vidare att stadshierarkierna förändras idet nya från att ha varit nationella till att bli merövergripande europeiska. Detta medför att när stora såvälsom mellanstora städer söker hitta sin roll i det europeiskasammanhanget, gör de stora satsningar på kulturen för attstå sig i konkurrensen.Även om kulturens betydelse inte i första hand kanbeskrivas i ekonomiska termer och även om det ärnödvändigt att kulturen bibehåller sin integritet, vore det,såväl ur kulturens som ur regioners, kommuners ochnäringslivets perspektiv, värdefullt att tillsätta enekonomisk expertutredning som visar på kulturensbetydelse som lokaliserings- och produktivitetsfaktor iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en ekonomiskexpertutredning om kulturens betydelse som lokaliserings-och produktivitetsfaktor i , i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GH02Kr260 · 1994-01-25 00:00:00 — , grundad ,bedriver i sina ateljéer på en unik verksamhetinom textilkonstens område.Handarbetets vänner är största privatatextilateljé av officiell karaktär, som har både konstnärligaoch tekniska resurser att framställa avancerad textilkonst.Det torde också vara svårt att någonstans i världen finnamotsvarande kompetens.Handarbetets vänner omsätter ca 3--4 miljonerkronor. Man har i statsbidrag frånKonstrådet och i utåtriktat bidrag.Föreningen befinner sig i ett akut ekonomiskt krisläge.Åtta av tio hantverkare är uppsagda. Av hantverkarna ärtre mästare i broderi och två i väv. Två är gesäller och övrigalärlingar. Administrationen består av en konstnärlig ledare,tillika VD samt 0,8 kamrer.Den rådande lågkonjunktureren har gjort attbeställningar minskat. Den senaste beställningen som skapryda nya huvudkontor -- en beställningpå -- håller på att avslutas. Sedan kommerde skickliga hantverkarna att skingras, om inte enräddningsaktion sätts in för att säkra föreningens framtidoch behålla som den konstnärliga,skapande institution den alltid har varit.Det som behövs är beställning av nya verk och nyautvecklingsvägar. I ett framtida med ökadenationella kontakter bör ha en godmarknad att bygga vidare på.Den skolverksamhet som bedriverkommer att bli föremål för en statlig utredning.Utbildningen här är den enda möjlighet till högre textilutbildning av detta slag,som finns i Sverige.Den, liksom fortbildning och nya utbildningsaktiviteter,måste få finnas kvar och utvecklas. Verksamheten vidHandarbetets Vänner måste fortsätta. Ateljéerna ochskolverksamheten förutsätter varandra. Den unikakompetens som finns och förmedlas här måste tas till vara.Den är unik i världen, utgör en hundraårig tradition ochtillhör det svenska kulturarvet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att regeringenuppdrar åt att presentera enräddningsplan för .