ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T620 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningUnder har debatter på olika håll behandlatmiljön på land, i luft och havet. Miljöanpassade transporterväxer fram som mer och mer betydelsefulla för allinfrastruktur. betydelse i sammanhanget stårlångt över samtliga övriga kommunikationssätt. Men det ärockså självklart att komplement behövs för anslutningaroch överfarter där vatten delar landområden. Fordon pågummihjul möter också många förändringar genomforskning och utveckling såväl inom som utom Sverigesgränser. Det är glädjande att personbilsmotorn kommit enbra bit på vägen mot mindre skadliga utsläpp. Godsfordonav olika slag och tyngre maskiner bör också utsättas förfortsatta krav om minskningar av miljöfarliga utsläpp.SjöfartenBilens del i den totala negativa miljöpåverkan påtalasofta som en stor faktor. Därtill har vi dels våra svenskafartyg som seglar i närsjöfart, dels utländska fartyg somangör hamnar i med betydande miljöskadligautsläpp. Tekniken av har kommit ganska långt. Detfinns fartyg inom landets gränser som kan visa på mycketlåga utsläppsvärden. Krav på användning av lågsvavlig oljamåste i största möjliga utsträckning riktas gentemotnärsjöfarten, och bilaterala avtal slutas med andra nationerför att renare färjetrafik ska uppnås.Aurora af HelsingborgSweferrys fartyg af Helsignborg har utrustatsmed känd utrustning för att förbättra miljön vadbeträffar såväl utsläpp som sophantering. Motorerna är avsådan modell att emissionerna av kväveoxider minskat med50 %. Därtill finns katalytisk avgasrening som ytterligaresänker utsläpp från motorerna med betydande värden.Utöver ''no visible smoke'' för att begränsa röken harfartyget även avgaspanna för värmeåtervinning.Avfallshanteringen förbättras genom källsortering av allasopor, såsom glas, papper och oljetrasor i slutna kärl.Slutligen kan nämnas att såväl toalettvattnet somdiskvattnet kommer att pumpas iland till Helsingborgsreningsverk.Internationell verksamhetVi kan inte ställa sjöpoliser i norra med kravpå att stoppa fartyg som inte uppfyller dessa krav. Men ett fortsatt arbete med att driva frågorna i deolika internationella förhandlingar där vi är representeradebör uppmuntras.Varje dag rundas Skånes kuster av fartyg som kommerfrån olika länder där man saknar eller ej aktualiserarmiljömedvetandet inom sjöfarten. Dessa fartyg påverkaroroväckande mycket vår miljö i genom sina utsläpp.Det pågår ett arbete på internationell nivå för att utvecklamiljömedvetandet och skapa förutsättningar för mindremiljöskadlig påverkan genom IMO. Det är med tanke på vår totalamiljö viktigt att såväl svenska som utländska fartyg utmedSveriges kuster får direktiv till minskning av miljöfarligautsläpp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om renare utsläpp från fartyg somseglar i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppmaning och stöd tillSjöfartsverket att inom IMO-förhandlingar driva frågan ommiljökrav på fartyg som seglar i internationella vatten.
mot · GH02T701 · 1994-01-25 00:00:00 — Förra sommarens JAS-krasch visar det absurda medflyguppvisningar över tättbebyggda områden. Denna gånglyste turens stjärna över och . Inte enenda människa kom till allvarlig skada. Hade planetkraschat längre bort hade katastrofen och kanske tusentalsdödsoffer varit ett faktum.Alla flyguppvisningar oavsett omfattning, plats ellersäkerhetsarrangemang innebär en risk som kan leda tillolyckor med avsevärda skador.Om människor aktivt och genom ett fritt val valt attbefinna sig rakt under en flyguppvisning skall mannaturligtvis få detta. De människor som däremot inte valtatt befinna sig under flyguppvisningen skall inte behövautsättas för den eventuella risken som det innebär. I allatätorter kan man misstänka att en stor del av befolkningenvistas utan att vilja beskåda flyguppvisningen. Såledesborde flyguppvisningar över tättbebyggda områdenförbjudas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbud förflyguppvisningar över tättbebyggda områden.
mot · GH02T703 · 1994-01-25 00:00:00 — flygplatser är utan undantag belägna i regionermed stora behov av goda kommunikationer. Regionernasnäringsliv är beroende av samspel med andra regioner såvälinom landet som utanför dess gränser. Ett framtida svensktmedlemskap i understryker detta samspelsbehov.För näringslivets konkurrenskraft är en väl utveckladinfrastruktur av utomordentligt stort värde. Flygplatsernaär därvid betydelsefulla länkar och erbjuder deändamålsenliga kommunikationer, som näringslivet ställerberättigade krav på.De flesta av flygplatser drivs med ekonomiskaunderskott. redovisade 14 statliga och 23kommunala driftunderskott med 107 respektive 132miljoner kronor.Endast fem av de statliga flygplatserna uppvisadepositiva rörelseresultat. Överskotten användes tillresultatutjämning mellan de statliga flygplatserna ochbidrag till några kommunala. Ändå kunde luftfartsverketför 1992 redovisa ett överskott (=vinst) med 268 miljonerkronor.Luftfartsverkets prognos visar, att fyra av destatliga flygplatserna skapar ett överskott av 530 miljonerkronor, medan de övriga 14 ger ett sammanlagt underskottav . Detta innebär att överskottet efterresultatutjämning på de statliga flyplatserna kommer attuppgå till c:a för 1993.För de kommunala flygplatserna bedöms underskottetför 1993 bli ungefär lika stort som 1992, dvs c:a 130 miljonerkronor.Trafiken på de kommunala flygplatserna beräknas geintäkter från undervägs-, handlings- och flygplatsavgifteretc till luftfartsverket motsvarande c:a 125 miljoner kronorper år. Förutom inrikestrafik har några av de kommunalaflygplatserna även betydande utrikestrafik. Dennagenererar visserligen inte intäkter från landningsavgifter tillluftfartsverket men ger bland annat en behövlig avlastningav med dess trängsel och kapacitetsproblem. Denmedför inbesparingar av tids- och kostnadskrävandemarktransporter till , eller ochskapar därmed möjligheter för ett väsentligt effektivareresande.De samlade effekterna av verksamheten på kommunalaflygplatser är därmed betydande.Luftfartsverket fastställer avgiftsnivåer och driftkravetc, som påverkar de kommunala flygplatsernas ekonomi.Kraven är praktiskt taget oberoende av flygplatsernasstorlek, vilket ofta leder till att kostnaderna inte står i rimligproportion till verksamhetens omfattning. Dennaomständighet bör rimligen bidra till en rättvisare fördelningav det totala överskott som flyget som kollektivtrafiksystemskapar. En ekonomisk integrering av de kommunalaflygplatserna i landets gemensamma flygsystem bör därförkomma till stånd, åtminstone för de flygplatser som harmera omfattande verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en rättvisare fördelning av dettotala överskott som flyget som kollektivtrafiksystemskapar.
mot · GH02T704 · 1994-01-25 00:00:00 — Driftbidrag till kommunala flygplatser Flygets regionalpolitiska betydelse är mycket avgörandeför om en region eller del av region och län skall haförutsättningar för utveckling. Områden som saknarstamvägar och järnväg kommer ofta på undantag och harofta svårare att vara tillräckligt attraktiva för nyetableringav både företag och service. Dagens behov av snabbaförbindelser ökar naturligtvis vikten av att en brainfrastruktur byggs upp.Vi motionärer menar liksom regeringen skriver ibudgetpropositionen att det är nödvändigt att förbättratillgängligheten i perifera delar av landet. Vi tillstyrkerdärför uppräkningen av anslaget med ,vilket också uttrycker det behov vi tidigare krävt i våramotioner. Vi har i andra sammanhang också föreslagitregeringen att införa en avgift på förslagsvis perbiljett för att skapa en utjämningsfond för vissa köp avregionalpolitiskt viktig flygtrafik.Den förbättring som föreslås är inte tillräcklig menär ändå ett steg framåt och medför kostnadsminskningar avflygplatsdriften för kommuner i skogslänen.Vi motionärer ser att regeringen har gjort en uppdelningav anslaget, driftbidrag till kommunala flygplatser iskogslänen, i två . Den ena omfattande vissa mindreflygplatser i inland med fördelning att skall fördelas till denna grupp samtresterande medel till övriga flygplatser i skogslänen.Vi motionärer föreslår att också räknas inbland de uppräknade små flygplatserna och placeras isamma grupp som m.fl. har reguljärlinjefart --från medHolmstroem AIR som operatör. Geografiskt ligger IdreFlygplats något längre in i fjällområdet än övriga ochstorleksmässigt så överensstämmer med deflygplatser som berörs i uppräkningen.Vad avser flygplatsen i så är den av utomordentligtstort regionalpolitiskt värde för Siljansbygden och delar avSälenområdet och kommun vilket starkt motiverarstöd ur anslaget.Vad slutligen gäller för och somhar stor transfer betydelse bör alltjämt särskiltbeaktas utifrån resultatutjämningssynpunkt. Det är viktigtatt utjämningssystemet bibehålls även efter 1997 för attstimulera till effektivitet.Dala Airport bör särskilt uppmärksammas utifrånflygplatsens unika situation beträffande transferresandetsom utgör 85--av det totala resandet som 1993 var 150 000 passagerare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall tillhöragruppen ''de mindre flygplatserna i '',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplatser i skogslänen i övrigtsamt om vissa kommunala flygplatser som ingår i detsärskilda utjämningssystemet.
mot · GH02T705 · 1994-01-25 00:00:00 — Under höstsession väckte vi en motion medkrav om att staten måste ta ett ansvar för att upprätthållaett väl fungerande flygtrafiknät i hela landet till rimligakostnader för trafikanterna. För att uppnå detta föreslog vien samordnad statlig upphandling av regionalpolitisktmotiverade flyglinjer. Finansieringen av en sådanupphandling menade vi borde kunna ske genom en generellavgift på samtliga flygbiljetter i enlighet medKonkurrenskommitténs förslag . En sådan lösninghar också förordats i den rapport frånArbetsmarknadsdepartementet som harremissbehandlats. Förslaget har därvid fått ett mycket brettstöd.Vid trafikutskottets och behandling av vårmotion hänvisade majoriteten till att regeringenförväntades redovisa sitt ställningstagande i denna fråga ikommande budgetproposition. När denna nu föreligger kanvi konstatera att regeringen förlitar sig på attmarknadskrafterna skall lösa problemen.Den höjning av anslaget till kommunala flygplatser somregeringen föreslår hälsar vi med tillfredsställelse. Men kvarstår frågan hur en väl fungerande trafik skall kunnagaranteras. Vi menar att här krävs ett statligt engagemangsom kan skapa en samordning av trafiklinjerna och enuthållighet i verksamheten.Vi noterar i sammanhanget att regeringen i förra åretsbudgetproposition uttalade att samhället har ett särskiltansvar för att flygtrafik kan bedrivas i inland tillorter som i många fall saknar tillfredsställandetransportalternativ. Vi menar att detta ansvar bör gälla i allaskogslän med motsvarande geografiska och trafikmässigabetingelser.Med stöd av förordningen om avtal mellan ,och EEG om civil luftfart kan en medlemsstatmeddela en allmän trafikplikt på vissa flyglinjer avregionalpolitiska skäl. Regeringen har med åberopandeav denna bestämmelse föreskrivit att en allmän trafikpliktskall införas på linjen --fr.o.m. den 1 juli1994. har regeringen lämnat uppdrag omupphandling av trafiken på denna linje. I dettasammanhang framhålls att förhandlingsmannen böreftersträva en samordning av tidtabell och biljettbokningmed övrig trafik på det s.k. inre Norrlandsnätet. Dettavittnar om en begynnande insikt om behovet avsamordning. Men denna omöjliggörs så länge regeringeninte vill ta några initiativ till upphandling av dessa övrigalinjer.Vi anser att regeringen nu måste vidta åtgärder för atttillgodose behovet av en väl fungerande flygtrafik ochdärvid ta ett särskilt ansvar för de linjer som ärregionalpolitiskt väl motiverade men som inte kan uthålligtupprätthållas på kommersiella villkor. Detta behov är mestframträdande i skogslänen med långa avstånd, glesbefolkning och avsaknad av andra snabbakommunikationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samordnad statligupphandling av regionalpolitiskt motiverade flyglinjer.
mot · GH02T706 · 1994-01-25 00:00:00 — Bidrag till kommunala flygplatser m.m. är efter det värstdrabbade länet beträffande arbetslöshet.De prognoser som föreligger är alarmerande.Den enda förhoppning man kan hysa är, attregeringen kommer att prioritera utbyggnaden -- och därmedtidigarelägga investeringarna.Med anledning av ovanstående proposition har mananledning att befara att i onödan skall tappaytterligare delar av sin fortfarande aktiva industri.Redan nu kan man rikta berättigad kritik påkommunikationerna efter ostkusten.De kommunala flygplatserna i , Söderhamnsamt brottas med svåra ekonomiska problem.I avvaktan på att snabbtågsprojektet är en verklighet, ärovanstående kommuner tvingade att med alla medel hållaliv i sina flygplatser så att de kan fungera utan störningar förindustrier, allmänheten m.m.Propositionen anger att av det totala anslaget om 15,2miljoner kronor som utgår som driftstöd skall minst 10miljoner användas till stöd av de kommunala flygplatsernai inland.Idag erhåller 900 000, Söderhamnskommun 900 000 samt kommun 900 000.Om regeringens förslag innebär att de tre kommunalaflygplatserna i mister sina stöd, kommerdetta att verka som en katalysator på den stigandearbetslösheten samt nerläggning av industrier.Det är därför rimligt att låta de tre kommunerna behållasina statliga bidrag tills det nya snabbtåget trafikerarsträckan --via med störreturtäthet och snabbhet . Med hänvisning till det anförda hemställsatt i avvaktan på ny snabbtågsförbindelsemellan --via , i enlighet medvad i motionen anförts beslutar om oförändrade bidrag tillflygplatserna i , och .
mot · GH02T707 · 1994-01-25 00:00:00 — Kommunala flygplatser i skogslänen I årets budgetproposition redovisar regeringen sinpositiva syn på flygtrafikens regionalpolitiska roll. Dettaframgår också tydligt av den höjning som regeringenföreslår -- från ca underinnevarande budgetår till för budgetåret1994/95.Det rör sig alltså om en fördubbling av bidraget till''kommunala flygplatser i skogslänen med regionaltbetydelsefull linjetrafik''.Samtidigt gör regeringen en specificering så att ''minst20'' av dessa ska gå till flygplatserna iNorrlands inland, d.v.s. , , ,, och --i skogslänÄven räknas som skogslän och följaktligenbör den viktiga reguljära flygtrafiken på linjen ----få sin del av anslaget till skogslänensflygplatser. Trafiken har lyckats väl tack vare betydanderespons i de båda värmländska kommunerna. Men det skertill priset av kommunala bidrag på tillsammans närmare sexmiljoner kr. fick och flygplatser dela på 1,4miljoner kr från staten till investeringar. Därtill kommerbehovet av driftsbidrag, den bidragsform som regeringen nuhelt satsar på.Investeringsbidrag får istället sökas ur länsstyrelsensramanslag för länstrafikplatser.Flygtrafiken -- ''ett måste''!Behoven av båda bidragen är stora på såväl somHagfors flygplatser. ska det framhållas att den nuårsgamla flygtrafiken på --Arlandafortsättningsvis är en förutsättning för näringslivetsutveckling i de båda nordliga Värmlandskommunerna.Det är för övrigt väl känt att kommun drabbatshårt av nedläggningar av stora delar av järnverk.Sysselsättningen har på minskat med ett par tusenarbetsplatser vid österrikiskt ägda Uddeholmsbolagetsanläggningar i Hagfors.En väl fungerande flygtrafik är ett måste om kommunenska kunna dra till sig nya arbetstillfällen.Vi motionärer utgår från att denna bistra situationuppmärksammas när driftsanslagets återstående tiomiljoner kr fördelas på kommunala flygplatser i ''övriga''skogslän, d.v.s. de som inte hör till inland.Värmland är ett sådant. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av driftsbidrag tillTorsby och flygplatser i vid fördelningenav tillgängliga medel.
mot · GH02T708 · 1994-01-25 00:00:00 — Frågan om framtid har diskuteratsintensivt under . Flygplatsenöppnade och ersatte då den provisoriska flygplatsen iLindarängen invid i . Fram till den 31december 1996 arrenderar staten den mark som Brommaflygplats är belägen på, av , utanekonomisk ersättning till staden.1962 flyttade man ut allt jetflyg från till det nyaArlanda. Inrikesflyget blev kvar på . Detta tillnackdel för miljö och människor. Säkerhetsriskerna komalltmer att betraktas som ett allvarligt problem. Bullretutgjorde ändå det värsta problemet för många. 1972 sattelinjeflyg in den mycket bullriga F28. Månganärboende klagade.Under 1970-talet väcktes i Stockholmskommunfullmäktige och förslag om att äveninrikesflyget borde flyttas från till . 1980beslutar att linjeflygs jettrafik skall överflyttas tillArlanda, vilket verkställs först . Fram till1992 var det ganska lugnt på . Lite sport- ochskolflyg och privata passagerarplan använder flygplatsen.De boende kunde andas ut. Bullret och olycksriskernaminskade. Dock inträffade en del mindre olyckor iflygplatsens närhet, men utan att skada någon människa påmarken.1985 föreslog i kommunfullmäktige att man skallavveckla flygplatsen när arrendekontraktet går ut och istället bygga bostäder på flygfältsområdet. 1990 presenterarstadens förvaltningar ett mycket storskaligt bostads- ochkontorsalternativ. Bl.a. tar avstånd från att byggaså mycket som 10 000 bostäder på fältet. Planeringen skall,enligt , i stället inriktas på högst 1 500 marknära ochsmåskaliga bostäder med parker och grönområden.1992 beslutar medknapp majoritet att förhandla med staten om förlängning avarrendeavtalet med staten. Flygbolagen nappar och i juni1992 är den reguljära flygtrafiken med såväl jet- sompropellerplan igång igen. Många människor lider av bulleroch avgaser. Många är rädda för olyckor. Man minnsGottröra.Det är enligt min mening oacceptabelt att ha en flygplatsmitt inne i en storstad. Det får inte vara så att tiotusentalsmänniskor skall behöva bli allvarligt störda baraför att tillfredsställa i första hand affärsresenärerna. Enligtbeslut skall det byggas en snabbjärnväg mellan Stockholmoch . En tågresa till och från flygplatsen kommeratt ta . skall också utökas med en tredjelandningsbana.Det finns därför goda förutsättningar att avvecklaBromma flygfält så att människor och miljö i ett avStockholms tätbebyggda områden skonas från flygeländet.Flygverksamheten vid bör avvecklas ochreguljärflyget överföras till så snart som möjligteller senast när markavtalet går ut den 31 december 1996.Det innebär också att staten inte skriver under något nyttmarkavtal med beträffande Brommaflygfält. Sport- och skolflygets framtida lokalisering efterflyttning från får utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående avvecklingen av Brommaflygplats.
mot · GH02T709 · 1994-01-25 00:00:00 — Resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser är belägen i en region där goda ochsnabba kommunikationer är av största betydelse.Regionens näringsliv är till mycket stor del beroende avgoda kommunikationer även med utlandet, då en stor delav näringslivet är exportinriktad. Många underleverantörerär även beroende av samspel med andra regioner inomlandet. De flygplatser som byggts eller tagits över civilt iSverige kan utan undantag sägas vara belägna i regionermed mycket stora behov av flygförbindelse.Västerås flygplats har utsetts som alternativ till Arlanda.Detta betyder att många utländska flygbolag, men ävenibland SAS, använder för kortare eller längreperioder och/ eller för charterresor. Man slipper därmedexempelvis mellanlandningar på , vilket skulle varamycket dyrare. erhåller ingen som helstersättning för sin roll som alternativ.De flesta av flygplatser drivs med underskott.Endast fem av de statliga flygplatserna kunde uppvisapositiva rörelseresultat. Överskotten används förresultatutjämning mellan de statliga flygplatserna samt förbidrag till några av de kommunala. Ändå kundeLuftfartsverket redovisa en vinst på 268 miljonerkronor. Prognosen visar att fyra statliga flygplatserskapar överskott på , de övriga får ettunderskott på . Vinsten efter fördelningskulle uppgå till . Underskottet för dekommunala flygplatserna bedömdes under samma perioduppgå till 130 miljoner kronor.Trafiken på de kommunala flygplatserna beräknas geintäkter från undervägs-, handlings- och flygplatsavgifterm.m. till motsvarande minst 125 miljonerkronor . Eftersom , som inteerhåller några som helst bidrag, fungerar som alternativ tillArlanda och därmed ger en behövlig avlastning av Arlandaoch även inbesparingar av tids- och kostnadskrävandemarktransporter liksom mycket lägre kostnader eftersommellanlandning kan undvikas, borde flygplatskomma i åtnjutande av resultatutjämningsmedel.Det är som fastställer avgiftsnivåer ochdriftkrav m.m. som i hög grad påverkar de kommunalaflygplatsernas ekonomi. Kraven är praktiskt tagetoberoende av flygplatsernas storlek, vilket leder till attkostnaderna inte står i rimlig proportion till verksamhetensomfattning. Just denna omständighet borde bidra till att enrättvisare fördelning av det totala överskottet skapas. Enekonomisk integrering av de kommunala flygplatserna ilandets gemensamma flygsystem bör därför komma tillstånd. I varje fall bör de flygplatser vilka anlitas somalternativa flygplatser, t.ex. , och som har meraomfattande verksamhet få del av överskotten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kommunala flygplatsernamed linjefart skall inlemmas i det system för kollektivtrafiksom utgörs av landets övriga flygplatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör fördela sitt överskott till dekommunala flygplatserna i rimlig proportion till derasverksamhet.
mot · GH02T711 · 1994-01-25 00:00:00 — Tillstånd för luftfart i förvärvssyfte I har vi en luftfartsverksamhet som arbetatmycket med säkerhetsfrågor. Man gör det för att anställdaoch kunder skall kunna känna trygghet när man användersig av flyg som transportmedel.Tyvärr har det vuxit upp ett antalprivatflygare som driver s.k. svartflyg. Detta är enverksamhet som bedrivs av skrupelfria ägare av privatplansom flyger folk mot betalning utan att ha tillstånd för detta.De har ofta liten erfarenhet, saknar utbildning för att tapassagerare och är inte anställda av något auktoriseratbolag.Det är osäkert hur många olyckor som inträffat isamband med svartflyg. En del dödshaverier under senareår är dock kända. har sammanlagt 14människor omkommit. Omfattningen av svartflyg är detingen som vet och luftfartsinspektionen har små medel attingripa.Enligt källor inom flygbranschen så beror det bl.a. på attdomstolar använder sig av 7 kap 1 § andra stycketluftfartslagen: ''Regeringen får dock föreskriva att annanluftfart i förvärvssyfte än luftfart i regelbunden trafik(linjefart) får utövas utan tillstånd, om det är lämpligt medhänsyn till luftfartens art eller omfattning. ''Jag anser inte att vi kan acceptera nuvarande situationinom luftfartsområdet. Det måste vara så att alla skall ha etttillstånd för att syssla med luftfart i förvärvssyfte. Jagföreslår därför att det i 1 § 7 kap luftfartslagen skrivs in ordetcivila före myndighet. Detta för att få en likartadbedömning av tillståndsgivningen. Vidare vill jag föreslå atthela det andra stycket i 1 § 7 kap. luftfartslagen stryks. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring av7 kap. 1 § första och andra styckena luftfartslagen.