ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N221 · 1994-01-25 00:00:00 — är ett program inom EG för att främjautvecklingen i inom området hjälpmedel förfunktionshindrade. har medverkat försvensk del i sju av de totalt 21 forsknings- ochutvecklingsprojekten. Projektanslag från harmöjliggjort denna medverkan.När går in i sin andra fas kommer EG att anslå 320miljoner kronor, som dock endast kan utnyttjas avdeltagare i . Svenska intressenter får vara med pålandets egen bekostnad. Det är då av vikt att svenskmedverkan säkerställs genom samhälleligt engagemang.Genom tillkomsten av har EG skapat helt nyaförutsättningar för utvecklingen avhjälpmedelsverksamheten i . Förutom detbetydande tillskottet av ekonomiska resurser för forskning,utveckling och utredningsarbete, innebär TIDE-programmet att ett omfattande nätverk bildas mellanforskare, företag, myndigheter, personal inomhjälpmedelsverksamheten och brukare. Ytterst syftarTIDE till att förbättra situationen för människor medfunktionshinder genom att stärka hjälpmedelsmarknaden iEuropa på olika sätt. Inför denna utveckling befinner sigSverige i ett unikt läge. Genom den målmedvetna, politisktbrett förankrade uppbyggnad av hjälpmedelsverksamheteni landet som genomförts har vi en ledande ställning i Europa.I dag har ett stort antal företag med högkompetens och framstående produkter. Många av dem harännu inte funnit anledning eller möjlighet att marknadsförasina produkter i andra länder i någon större utsträckning.Svårigheterna hänger samman med de hinder som TIDE-programmet nu strävar efter att undanröja, nämligen olikasystem och traditioner, bristande information, brist påsamarbete och samordning, olika regler och förordningar.Även andra internationella aktiviteter, såsomstandardisering, syftar i samma riktning.Det är nu viktigt att finansiering av svensk medverkan iTIDE-projektet säkerställs genom att forskningsmedelställs till förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av svenskmedverkan i .
mot · GH02N224 · 1994-01-25 00:00:00 — Insatser för att främja innovationsverksamhet spelar enviktig roll i regeringens näringspolitik. Ibudgetpropositionen presenteras en rad förslag såväl närdet gäller generella åtgärder som mer riktade insatser frånstatens sida. Ytterligare åtgärder aviseras och riksdagenkommer att föreläggas förslag om hur medelskall tillföras.På sker en systematisk satsning påutbildning i innovationsteknik och entreprenörskap.Utvecklingsingenjörsutbildningen har rönt berättigatintresse och visar synnerligen goda resultat. Bl.a. kan 71nya företag sägas vara en direkt följd av utbildningen.Utbildnings- och forskningsprojekt sker i stor utsträckningi nära samarbete med företag, och examensarbetena lederofta fram till prototyper och därefter produkter.Företagsbyn, TeknoCenter, är medlem i SwedePark ochrymmer företag som utgör avknoppningar från högskolan.Den håller mycket hög kvalitet ochutvecklingsmöjligheterna för flertalet företag är goda.Högskolan i har således mycket braförutsättningar att spela en central roll när det gäller enförbättrad innovationsverksamhet i landet. Samtligainsatser som enligt propositionen med fördel kanfinansieras inom ramen för ett kommande s.k.innovationscentrum eller liknande lämpar sig väl förutveckling i . Dit hör såväl tekniska utvinningar avolika slag som kommersiell utveckling av projekt,verksamheter där har betydandeerfarenhet och kunnande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av ytterligareinnovationsverksamhet vid .
mot · GH02N225 · 1994-01-25 00:00:00 — har de mindre och medelstoraföretagens betydelse i samhället lyfts fram. Företagsformeroch ekonomiska villkor etc. har belysts.En av de allra viktigaste förutsättningarna för att fådynamik i företagen och därigenom i samhället är att haduktiga och välutbildade företagsledare och ägare tillföretagen. Ökat företagande leder till fler anställningar ochökad sysselsättning.När det gäller de allmänna utbildningsvillkoren isamhället har stora resurser satsats på kompetenshöjandeinsatser för de flesta medborgare. När det gäller specifiktföretagarnas utbildningsmöjligheter har däremot mycketsmå resurser satsats.Det är viktigt att nå de mindre och medelstoraföretagens ledare med kompetenshöjande aktiviteter ochdärför föreslås att stora resurser avsätts tillutbildningsinsatser. Med tanke på att kompetensenkommer att värderas speciellt böravsättningsmöjligheter ges så att företagaren inom ramenför sitt företag kan få fram resurser för att utbilda sig självoch de anställda. Det måste vara lönsamt för företagen attinvestera i utbildning.Kompetensen hos företagarna kommer att varaavgörande för hur skall lyckas i EU.För att rätt utbildning skall genomföras måste prioritetges tll de utbildningsarrangörer som satsar på de mindre ochmedelstora företagen och som har dessa företagsförtroende.Företagarnas har en egenutbildningsverksamhet. har man utvecklatett företagardiplom, som är en grundläggande utbildningför de mindre och medelstora företagens behov. Utöverdetta har kurser i ledarfrågor och annan angelägenutbildning utvecklats, bland annat EU-kunskap.Att skapa ett för de mindre ochmedelstora företagens kompetensbehov är det ytterstamålet för Företagarnas Riksorganisation.Med hänvisning till de insatser som behöver göras ochsom Företagarnas Utbildning är beredda att åtaga sig börresurser inom regeringens förslag till budgetramar avsättastill Företagarnas Utbildning så att de får möjlighet attutveckla, marknadsföra och genomföra den utbildning somär direkt anpassad för de mindre och medelstora företagenskompetensbehov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser till FöretagarnasUtbildning för insatser i de mindre och medelstoraföretagen.
mot · GH02N226 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är väl känt att personer som äger och driver mindreföretag ofta saknar företagarutbildning. I län harlänsstyrelsen studerat förhållandena i Norduppland ochresultatet är i allt väsentligt detsamma som vid liknandestudier i andra delar av landet.En formell företagarutbildning är säkert inte detviktigaste för att en företagare skall vara framgångsrik. Mensäkerligen kan bättre kunskaper i t.ex. ekonomiskredovisning, administration, personalfrågor ochmarknadsföring vara till stor hjälp -- för attklara ett förtetag genom en lågkonjunktur eller för attutveckla verksamheten i olika avseenden.Många skulle utan tvekan vilja öka sin kompetens påolika områden men finner att tiden inte räcker till eller attde inte har råd. Det kursutbud som finns utnyttjas därförinte i den utsträckning som vore önskvärd. För att fåföretagare som vill utbilda eller vidareutbilda sig att ocksågöra slag i saken krävs bl.a. följande:1) att företagaren kan komma loss från sitt företag underen 2) att företagaren får ekonomiska möjligheter att delta iutbildning 3) att kursinnehållet är anpassat efter de individuellaförutsättningarnaEtt sätt att göra det lättare att uppfylla dessa krav är attinföra vikariepooler för företagare, t.ex. som ALU-projekt.Ansvaret bör då kunna ligga på respektive kommun.Ett annat sätt är att låta regeringens förslag till''utbildningscheck'' som ett led i kompetensutvecklingen förarbetslösa omfatta även ämnet företagsekonomi ochgrundläggande kunskaper om företagande för arbetslösasom är intresserade av att bli företagare.Ännu ett sätt är att vidga ''utbildningscheckens''användningsområde så att den även kan utnyttjas avetablerade småföretagare som saknar utbildning i något förderas verksamhet viktigt område, t.ex. företagsekonomieller språk. Checken skulle t.ex. kunna täcka en utbildningmotsvarande 20 veckors heltidsstudier under entreårsperiod och inlösas hos en godkändutbildningsanordnare som erbjuder den utbildning somefterfrågas. För att få erfarenhet av hur ett sådant systemskulle kunna fungera, kan man också börja medförsöksverksamhet , gärna i områden medsvag utbildningstradition, t.ex. Norduppland ellerBergslagen. Den lämpliga administratören av systemetförefaller vara länsarbetsnämnderna.Det är också viktigt att krav ställs på de personer somvill utnyttja en sådan utvidgad ''utbildningscheck''. Enindividuell utbildningsplan kan t.ex. upprättas i samverkanmed respektive företag. Planen blir då ettkontrakt mellan företagaren och länsarbetsnämnden. Efterlämplig tid, t.ex. efter utbildningens avslutning, bören uppföljning av företagets utveckling kunna äga rum.De skilda åtgärder för kompetensutveckling avföretagare som vi här har föreslagit bör finansieras inomramen för de arbetsmarknadsresurser som regeringen efterbeslut i ställer till förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetensutveckling förföretagare.
mot · GH02N230 · 1994-01-25 00:00:00 — Bankväsendets funktion är utomordentligt viktig för ettsamhälle som bygger på marknadsekonomisk grund. Avstor betydelse är en fungerande banktillsyn. Behovet av enförbättrad finansinspektion har framförts i en särskildmotion. Här ska nu behandlas bankrevisorernas roll.I gällande lagstiftning (främst Bankrörelselagen1987:617) regleras bankrevisorernas uppgifter och ansvarpå följande sätt. En bank skall ha minst två revisorer, varavminst en måste vara auktoriserad. Revisorerna skall ha deninsikt i och den erfarenhet av redovisning och ekonomiskaförhållanden som fordras för uppdragets fullgörande.Dessutom är en revisor obehörig om det finnsomständigheter som är ägnade att rubba förtroendet förhans oberoende. Revisionen skall omfatta granskning avbankens räkenskapsredovisning och styrelsens förvaltningoch detta skall ske i den omfattning som följer av godrevisionssed. I revisionsberättelsen skall man uttala sig ifrågan om ansvarsfrihet samt anföra förekommandeanmärkningar. För övrigt har revisorerna en bredupplysningsskyldighet till bankstämman. För den händelseatt bankrevisorer missköter sitt uppdrag kan de drabbas avstraff och skadestånd. Men detta förefaller inte ha inträffati något fall under den svenska rättshistorien.Enligt mångas uppfattning fungerar bankrevisionenotillfredsställande. Detta framgick med all önskvärdtydlighet under den s.k. bankkrisen. För de flesta iakttagareframstod det som helt obegripligt att ingen endabankrevisor i någon enda bank slog något som helst ''larm''i avgivna revisionsberättelser om orimligt höga lån med heltundermålig säkerhet. Orsaken till denna totala tystnad ärhöljd i dunkel. Det är nu angeläget att försöka klarläggaorsakssammanhangen.Det torde nu vara ofrånkomligt att göra en ingåendeanalys av bankrevisorernas funktion. Därvid bör övervägasatt lagfästa skärpta krav på bankrevisorer.Avslutningsvis konstateras att en fungerandebankrevision är av grundläggande betydelse för tilltron tillvårt bankväsende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bankrevisorernas roll.
mot · GH02N233 · 1994-01-25 00:00:00 — Satsning på en framtidsbil Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på forskning ochframtagning av framtidens fordon,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge och iuppdrag att utvärdera möjligheterna till tekniköverföringsom finns, samt inleda ett samarbetsprojekt medbilindustrin.
mot · GH02N235 · 1994-01-25 00:00:00 — Kommunerna och främjandet av teknisk utveckling har präglats av en stor mängd initiativför att öka takten i den tekniska utvecklingen i Sverige.Forskningsstiftelser, teknikbrostiftelser, satsningen på attförverkliga delar av innovationsutredningens förslag,omstruktureringen av utvecklingsfonderna, alla är exempelpå hur ett nytt tänkesätt har etablerats, med sikte på attåterupprätta som en tillväxt- och företagarnation.Kommunerna har ännu inte fullt ut funnit sin roll i dennanya situation. Med som praktikfall vill jag pekapå några möjligheter till initiativ som dels skulle ge ettbidrag till utvecklingen totalt sett, dels tydliggörakommunernas position bland intressenterna inom områdetteknisk utveckling.Statens uppgift i sammanhanget är att se kommunen somen möjlig samarbetspartner för olika statliga organ och attundanröja de hinder som försvårar för kommunerna attbidra med sin kompetens och sina resurser.Exempel på kommunala insatser för att främja tekniskutveckling:Stimulera intresset för naturvetenskapligaoch tekniska program i gymnasieskolan.Stimuleraintresset för med tillverkningsinriktning.Öka framtidsinriktningen i kommunensteknikupphandling.Utnyttja möjligheten att bli delägarei det regionala utvecklingsbolaget och bidra till att bolageti sin verksamhet har bredast möjliga kontaktyta, ävenutanför regionen.Stimulera tillkomsten av ett regionaltInnovation Center.Verka för att företagens behov avtele- och datakommunikationer av mycket hög kvalitet blirtillgodosedda.Ta initiativ till etableringen av enstiftelseägd högskola med resurser för forskning som ärrelevant för regionens företag.Formulera ennäringspolitik tillsammans med övriga kommuner iregionen -- ''''.Bevaka möjligheten attstödja de regionala företagen i deras EU-kontakter och ideras strävan att bli delaktiga i olika forskningsprograminom ramen för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens och kommunernas roll iden tekniska utvecklingen.
mot · GH02N238 · 1994-01-25 00:00:00 — I de privata pensionsförsäkringarna får kvinnor lägrepensionsbelopp men högre efterlevandeskydd. Dettaeftersom kvinnor rent statistiskt lever än män.Mannen tjänar och kvinnan förlorar alltså på detta oavsettom kvinnan lever eller dör.Att stockholmare dör fortare än norrlänningar, ellerBotkyrkabor fortare än Täbybor tas dock inte till intäkt föratt där införa motsvarande regler.Att män krockar oftare än kvinnor gör inte att män fårhögre premie, självrisk eller lägre utbetalning vid skada.Den så kallade skälighetsprincipen iförsäkringsrörelselagen måste avskaffas, eller ändras till sininnebörd, så att den av försäkringsbolagen inte tillämpasenbart då det är till nackdel för kvinnor och fördel för män. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i försäkringsrörelselagen att den s.k.skälighetsprincipen blir könsneutral.
mot · GH02N239 · 1994-01-25 00:00:00 — Försäkringsbolagens reserver är mycket stora, ca 650miljarder kronor. Drygt 200 miljarder av dessa får placerasi stort sett fritt. 70 miljarder finns på börsen, men endast 7miljarder är placerade i onoterade aktier och då främst ilokala fastighetsbolag. Försäkringsbolagen bidrar alltså istort sett inte alls till små och medelstora företagsriskkapitalförsörjning.Försäkringsbolagen är långsiktiga och uthålligaplacerare varför de egentligen borde passa som delägare avonoterade företag. Det finns en begränsning för dessaplaceringar, en maximal kvot: Ett försäkringsbolag får inteinneha av röstvärdet i ett onoteratföretag. Begränsningen medför att en placering blir litenoch sällan lönsam att söka upp och utvärdera. Det ärförenat med större arbete att handla med aktier i onoteradeföretag än i noterade.Därför bör den maximala kvoten för ettförsäkringsbolags aktieinnehav i ett onoterat bolag höjasfrån . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäkringsbolags aktieinnehav.
mot · GH02N240 · 1994-01-25 00:00:00 — Det finns ett stort intresse i både och föratt få en kraftigt dimensionerad gasledning byggd genomSverige. Projektet bygger på att man skall använda norsknaturgas från Halten-banken för att producera el i Finland.Intresset från den sida för dettaprojekt har inte varit särskilt stort. Det nämns enbart i enmening i avsnitt istatsverkspropositionen.Enligt vår mening bör verka på ett aktivare sättän för att få till stånd denna gasledning genomlandet. Det skulle bli ett stort nordiskt industriprojekt somskulle leda till tusentals välkomna arbetstillfällen i ensituation då vi verkligen behöver nysatsningar. Det skulleockså ge möjligheter till att ersätta en del uppvärmning,som sker med kol och olja, med ett miljövänligtbränsle.Det skulle också öppna möjligheter till gasbaseradelproduktion . Om gasledningen dras genom detätbefolkade delarna av landet bör det finnas godaförutsättningar till avsättning efter vägen.Värmeproduktion, kombinerat med elproduktion ochindustriförbrukning, bör vara möjlig. De flestaindustriregioner i har också tillgång till naturgas.Det är i många fall en konkurrensfördel. Man börundersöka vilken sträckning ledningen skall ha utifrån dessagrunder. En sträckning ner genom , genom Värmlandoch genom till borde vara intressant.Den bör i en utredning värderas mot en nordligaresträckning, utan större möjligheter till avsättning uteftervägen.Regeringen bör tillsätta en utredning för att undersökamöjligheterna att deltaga i ett norskt-svenskt-finsktgasledningsprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om ettnordiskt gasledningsprojekt.
mot · GH02N241 · 1994-01-25 00:00:00 — kom beskedet att statligaNordbanken och likaledes statliga skall läggasihop till en bank. Därigenom skapas en tredje storbank ivårt land.Gota Bank består bl.a. av de tidigare utpräglade ochvälsedda provinsbankerna Skaraborgsbanken ochWermlandsbanken. Båda dessa banker hade en i fleraväsentliga avseenden stark ställning i respektive region.Huvudkontor var placerade i och . Medvälrustade kontor i både och hölls godkontakt med mera riksomfattande verksamhet.Utlandsverksamheten var väl utvecklad. Deras starkaprovinsiella ställning kom till uttryck såväl imarknadsandelar som i styrelsernas sammansättning. Devar i allra högsta grad en omvittnat betydande tillgång förutveckling av företagande och näringsliv i sinahemmaregioner. Deras samarbete med näringsliv lika välsom med kommuner och länsmyndigheter vittnade om ettstort ansvar för den region de verkade i.I och med att nya ägare tog över har dessa banker brutaltsmulats sönder. De pressades in i konglomeratet efter vanstyre gått i konkurs.När nu en ny situation uppstått erbjuds ett gynnsamttillfälle att genom organisatoriska åtgärder, inom ramen fören storbank, återskapa en bankverksamhet, som förSkaraborgs och vidkommande får huvudsakligprägel av provinsbank. Detta kan ske genom enlångtgående decentralisering till respektive regioner ochmot denna svarande delegering av befogenheter ochresurser till regionstyrelse och verkställande ledning. På såsätt skulle man kunna vinna provinsbankens ställning ochbetydelse för utveckling av regionens näringsliv ochsysselsättninng. Eftersom den sammanslagnaNordbanken/är i statlig ägo finns dennamöjlighet nu för regering och riksdag. Försummas dennamöjlighet innebär det ett ytterligare hårt slag mot näringslivoch sysselsättning i respektive regioner.Nordbankens koncernchef har i brev till oss berördapolitiker redovisat att avsikten är att ge den nya banken enstark lokal kompetens och inriktning och en tydlig närvaroi de olika landsdelarna.Det borde, enligt vår mening, ligga i ägarens, dvs. ytterstriksdagens, intresse att även frågan om fördelarna med atti den reella bankverksamheten återskapa den betydelsefullafunktion och ställning Skaraborgsbanken ochWermlandsbanken tidigare hade som provinsbanker i sinahemlän skyndsamt utreds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återupprättaprovinsbankstanken inom ramen för statligaNordbanken/.
mot · GH02N242 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade när stabiliteten i detfinansiella systemet var starkt hotad att ge regeringen ettlångtgående bemyndigande att besluta om stöd till bankeroch vissa kreditinstitut. bedömde det vara avyttersta vikt att återställa förtroendet för svensktbankväsende hos bl.a. de internationella finansinstitutenoch garantera att sparare inte förlorade insatta medel.Hittills har överförts tillbankväsendet. Dessa medel skall behandlas som en fordranatt betalas tillbaka om så bedöms möjligt. Regeringenföreslår att bankstödsnämnden skall fortsätta sitt arbeteäven under nästa budgetår.Det statliga budgetunderskottet och den samladestatsskulden inger oro. Höga ränteutgifter tränger undanutrymme för reformer och/eller skattesänkningar. Det tersig därför skäligt att banker och kreditinstitut åläggs attbetala en avgift för att omfattas av garantisystemet.Statskassan behöver alla tillskott den kan få i rådandeekonomiska situation. Dessutom har bankerna avsevärtförbättrat sin lönsamhet. Värdestegringar på tiotalsmiljarder har gått i aktieägarnas fickor -- aktieägare somredan erhållit skattelättnader. SE-bankens aktie har stigitmed och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de banker och kreditinstitutsom omfattas av den statliga bankgarantin skall erlägga ensärskild avgift härför.
mot · GH02N243 · 1994-01-25 00:00:00 — För att klara den demokratiska uppbyggnaden avRyssland och övriga öststater krävs att dessa länder klararen övergång till marknadsekonomi och demokrati. Därförär det viktigt att länderna får igång sin industri och handelsom i sin tur kan ge respektive land värdefullaexportintäkter. Detta är en stor utmaning som kräveromvärldens stöd.En mängd svenska företag har produkter som på etteffektivt sätt kan hjälpa länderna i öst att ta till vara sinainhemska resurser. Som exempel kan nämnas HägglundsDrives i och Sunds Defibrator i Sundsvall.Hägglunds Drives har samarbetat medinstitut och företag i om utveckling av utrustningför utvinning av olja och gas. Utrustningarna har storbetydelse för effektiviseringen av produktion avolja och gas genom förbättrat underhåll. Det företag somHägglunds Drives nu samarbetar med är en före dettamilitärindustri som konverterar till civil produktion.En effektivare utvinning av olja och gas ökarmöjligheterna för att få in värdefullaexportintäkter och därigenom förbättra sin ekonomi. Ensådan utveckling måste vara av stort värde inte enbart förRyssland och övriga östländer utan också för denekonomiska utvecklingen och stabiliteten i övriga delar avEuropa.Hägglunds Drives har levererat ettantal s.k. Workover Riggar. För fortsatt leverans krävs enrimlig exportfinansiering och att beviljasexportkrediter av EKN. Företaget har också ansökt omgarantier hos i som uttalat att de ställer sigpositiva under förutsättning att EKN ställer upp medexportkrediter. Därför bör direktiven till EKN ändras så attde får möjlighet att bevilja för export av s.k. Workover Riggar.Intresset för projektet är mycket stort i . Detskapar arbetstillfällen i såväl som Sverige.Leveransvolymen för Workover Riggar beräknas kommaatt uppgå till 100 milj.kr. och ge sysselsättning förcirka 100 årsarbetare vid i Örnsköldsvik.Sunds Defibrator i har levereratmaskiner till den ryska skogs- och byggboardsindustrin.Under de senaste åren har företaget dock endast exporteratreservdelar. Behovet av nya maskiner är stort i Rysslandmen för att företaget ska kunna exportera nya maskiner tillde ryska företagen behöver Sunds Defibrator, i likhet medHägglunds Drives, beviljas exportkrediter.Genom att ge exportkrediter till företag i , gerSverige hjälp till självhjälp somdet skapar värdefulla arbetstillfällen i Västernorrland.De arbetsmarknads-, regional- och utrikespolitiskamotiven för exportstöd är alltså påtagligt starka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring avreglerna för exportkrediter så att en ökad export blir möjligtill och övriga öststater.