mot · GH02K442 · 1994-01-25 00:00:00 — Grundlagsskydd för de fria radio- och De senaste årens utveckling inom mediapolitiken harinneburit att friheten ökat. Det började under den förraborgerliga regeringsperioden med närradion. Sedan har vifått satellit- och kabel-TV, reklamfinansierad marksänd TVoch reklamradio. ''Radio-företagens'' monopolär definitivt brutet, vilket länge har varit ett viktigt mål förliberal mediapolitik.Denna utveckling har inte kommit till stånd utan strid. Isjälva verket har socialdemokraterna bjudit motstånd påvarje punkt. Att så varit fallet bekräftas också i en tungmotion till förra årets socialdemokratiska partikongress.Till de liberala framgångarna på mediaområdet hör dennya yttrandefrihetsgrundlag som gäller från den 1 januari1992. Dess tillkomst säkrade att ett antal viktiga friheterinte kan tas ifrån oss genom ett enkelt riksdagsbeslut: rättenatt sända och ta emot kabel-TV, rätten att sända och ta emotsatellit-TV och rätten att inneha mottagningsutrustning, tex parabolantenner.Men i åtminstone ett viktigt avseende varyttrandefrihetslagen en kompromiss. ochfolkpartiet liberalerna nådde inte ända fram i frågan om attgrundlagsfästa mångfalden i etern. Principerna för hurtillgängligt eterutrymme ska fördelas är inte reglerade igrundlag annat än i en mycket allmän formulering: ''Detallmänna skall eftersträva att radiofrekvenserna tas ianspråk på ett sätt som leder till vidaste möjligayttrandefrihet och informationsfrihet.'' (Ordet''radiofrekvens'' inkluderar även TV-kanaler.) Meneftersom socialdemokraterna hävdat attyttrande- och informationsfriheten bäst tillgodoses avpublic service-bolagen, finns ett latent hot mot de friståenderadio- och TV-bolagen.Eterutrymmet är begränsat. Det är det som är självautgångspunkten för behovet av att lagreglera fördelningen.Den tekniska utveckling har visserligen successivt vidgatutrymmet och den utvecklingen kan förväntas fortsätta(nästa stora steg är den digitala tekniken), men även vid ettdrastiskt ökat utbud av frekvenser kan konkurrerandeönskemål tänkas föreligga om vissa attraktiva lägen påfrekvensbandet etc.Det behövs alltså även i ett långsiktigt perspektiv reglerom fördelning av frekvensutrymme. Hur ska t ex ettönskemål från om en slavsändare föratt förbättra hörbarheten vägas mot ett önskemål om enytterligare privatradiostation i ? Eller hur skabåtlivets krav på fler kommunikationsradiokanaler förradiotrafiken på vägas mot krav på ennärradiostation i ? Hur ska krav på en lokal-TV-kanal vägas mot flygvapnets krav på fler radiofrekvenser?Eftersom frekvensfördelning till stor del avgörs iinternationella förhandlingar, som från svensk sida tills heltnyligen skötts av och sköts avtelestyrelsen, har ett stort inflytande legat påmyndighetsnivå. Vissa övergripande beslut har fattats avriksdagen, andra ärenden har avgjorts av regeringen.Det finns naturligtvis inga självklara svar på frågan hurfördelningen ska ske i varje enskilt fall. Men eftersomfördelningen av frekvenser kan vara livsviktig för dendemokratiska debatten, bör vissa principer vara fastställdai grundlag.Nyligen fördelades ett antal reklamradiofrekvensergenom auktion. Enligt min mening var det ett genombrottför en viktig mediepolitisk princip. Frekvenser som detallmänna inte har särskilda synpunkter på -- och därförförbehåller public service-kanaler -- bör i en öppen processfördelas till dem som tror sig kunna göra bäst program ochföljaktligen är beredda att betala mest.På det hela taget framstår för mig auktionsförfarandetsom långt sundare än den politiserade process som föregickbeslutet om den tredje markkanalen och de regionalasmakdomare som enligt socialdemokraternas alternativskulle stå för fördelningen av lokalradiotillstånd.Enligt min mening bör vi nu börja förbereda en ändringav yttrandefrihetsgrundlagen med följande innebörd: Närdet gäller radio- och TV-sändningar riktade till allmänhetenfår det allmänna bestämma att de kanaler som användsav public service-bolagen (-- inklusivebolagets regionala sändningar. ochUtbildningsradion) får staten träffa avtal med vissaprogrambolag på det sätt som sker. Därutöver får enradiofrekvens per kommun (möjligen något fler i de störstakommunerna) undantas för föreningslivets behov(närradio). Resten av frekvensutrymmet måste utbjudas påmarknaden och försäljas i någon form av auktions- elleranbudsförfarande.En ändring av yttrandefrihetsgrundlagen och berördföljdlagstiftning med den av mig angivna innebörden börkomma till stånd. Det är nu alltså hög tid att tillsätta enparlamentarisk utredning med uppgift att gegrundlagsskydd åt de fria radio- och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning avyttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser om fördelning avfrekvensutrymmet i syfta att säkra mångfalden i etern.