mot · GH02T224 · 1994-01-25 00:00:00 — Lägre avgift påbanor med sämre standard skulle öka trafikföretagensintresse för att trafikera också de banorna och lägre avgiftför trafik under de tider när trafikintensiteten är låg skullestimulera till en ökad godstrafik. Vi föreslår att regeringenåterkommer till med förslag om differentieradebanavgifter.GodstrafikFör att järnvägen skall kunna konkurrera medlastbilarna om godstrafiken måste den kunna svara upp motkraven på snabba och täta transporter. Detta kommer attinnebära att godstrafiken alltmer kommer att krävautrymme på spåret även när persontrafiken ärtät. Därför bör en satsning på särskilda godsstråkprioriteras. Det är inte minst viktigt ur näringspolitisksynpunkt för att skapa snabba och säkrajärnvägstransporter från till de stora marknadernai . För att möta industrins ökade krav på snabba ochflexibla godstransporter bör kombitrafiken lastbil/järnvägutvecklas. Här kommer en utvecklad informationsteknologisom gör det möjligt att samordna godstransporter mellan deolika transportslagen och anpassa transporterna efterkundernas önskemål och förutsättningar att ha storbetydelse.För att påskynda utvecklingen av en ökad godstrafik påjärnväg och för att effektivisera densamma ärjärnvägsverksamheten i stort behov av rationell hanteringav vagnarna.Ett förslag med den inriktningen är att eventuellt byggaen stor riksbangård i . Eftersom mycket av detgods som transporteras på järnväg kommer frånmånga olika delar av landet innan det kommer till eneventuell riksbangård eller innan det är klart för transportutomlands, är det av stor vikt för en snabbare hantering attnuvarande bangårdar i landet fungerar väl.Därför vill vi påtala behovet av upprustningar avbangårdar. Det är sysselsättningsmässigt intressant och detbehövs för att öka transporteffektiviteten. Oavsett om en''riksbangård syd'' byggs eller inte måste godstrafiken få eneffektiv hantering genom hela landet, om riksdagenstidigare uttalade inriktning om överflyttning av gods från biltill järnväg skall kunna förverkligas.PersontrafikNär det gäller personresorna kommer järnvägen att hasin största betydelse för resor inom och mellan detätbefolkade delarna av landet. Men för att järnvägen skallkunna konkurrera om persontransporterna även i dessaområden krävs en satsning på snabbtåg mellan landetsstorstadsregioner samt tillgång till matartrafik som anslutertill knutpunkter på det nationella tågnätet. ExempelvisArlandabanan, , ochVästkustbanan är viktiga bansträckor som gerförutsättningar för en ökning av persontrafiken med tåg.Men en framgångsrik satsning på järnvägstrafik ikonkurrens med bil och flyg förutsätter snabba ochbekväma tåg med god tidspassning och med bra serviceombord.KollektivtrafikenEn kraftfull satsning på kollektivtrafiken är viktig för attminska trafikens miljöproblem. En attraktiv, utbyggdkollektivtrafik betyder att biltrafiken minskar eftersommänniskors möjlighet till lokala och regionala resor ökar.Inte minst i storstäderna där bilismens avigsidor blirextra tydliga i form av buller, bilköer, dålig luft och farligatrafikmiljöer är det extra viktigt med rejäla satsningar påutbyggd kollektivtrafik.Människors tillgång till kollektivtrafik är viktig också avregionalpolitiska skäl. Möjligheterna till pendlingsresorökar som beroendet av bilen minskar.För att bli ett reellt alternativ till bilen måstekollektivtrafiken upplevas som lika bekväm som bilen.Standarden måste vara hög både när det gällerbekvämlighet och framkomlighet. För spårbundenkollektivtrafik gäller det standarden på banorna och förbusstrafiken gäller det att säkra en god framkomlighet t.ex.genom anläggande av kollektivfiler. I båda fallen gäller detockså standarden på fordonen, både bussar och tåg. Vikommer längre fram i motionen att redovisanödvändigheten av att utveckla ett framtidsinriktat svensktregionaltåg.Olönsam järnvägstrafikSamhällets köp av viss interregional persontrafik påjärnväg är viktig för att trafik som är företagsekonomisktolönsam, men samhällsekonomiskt motiverad skall kunnaupprätthållas. beslutade så sent som hösten 1993att tillföra anslaget ''Köp av interregional persontrafik påjärnväg m.m.'' ytterligare för att täckakostnaden för upphandling av flygtrafik mellan Östersundoch . uttalade också att köp avnattågstrafik på sträckan ----Göteborgborde ingå i detta anslag.Vi konstaterar att regeringen, trots den ökade kostnadsom upphandlingen av flygtrafiken innebär och trotsriksdagens önskemål om utökat köp av nattågstrafik,föreslår att anslaget minskas jämfört med budgetåret1993/94. Detta är enligt vår uppfattning inte möjligt omriksdagens uppdrag skall kunna fullföljas. Vi föreslår därföratt anslaget E2, ''Köp av interregional persontrafik påjärnväg m.m.'' tillförs utöverregeringens förslag, dvs. Vi föreslår också att anslaget A1,: ''Administrationskostnader'' och anslaget A9,: ''Administrationskostnader'' minskas medvardera , dvs. totalt 10 miljoner kronor.Drift och underhållEn framgångsrik satsning på järnvägarna förutsätter attdet finns hela stråk med hög och jämn standard. För att desatsningar som sker på järnvägsnätet skall ge fullutdelning måste de åtföljas av underhåll och reinvesteringarsom säkrar fortsatt hög och jämn kvalitet på spåren. Dettaär enligt budgetpropositionen också regeringens åsikt.Ändå motsvarar inte anslaget till drift och vidmakthållandeav statliga järnvägar i årets budgetproposition deambitioner som regeringen i ord ger uttryck för.För att den högt ställda kvalitetsnivån på bannätet skallkunna upprätthållas under hela /95 krävsytterligare medel. Vi vill därför anvisa 500 miljoner kronorutöver regeringens förslag till anslag A10, ''Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar''. Det totala anslagetblir då 3 300 000 000 kronor.JärnvägsindustrinFör att järnvägen skall bli konkurrenskraftig gentemotbilen måste nya banor byggas för såväl persontransportersom gods. Men det räcker inte med högklassiga banor ominte vagnmaterialet också har hög standard. När det gällerfjärrtrafiken har X 2000 blivit en succé. Vi anser att ocksåregionaltrafiken med järnväg har en storutvecklingspotential, och då behövs också här modernavagnar. Stora forskningsresurser har använts för attutveckla ett svenskt regionaltåg men detta viktiga arbetehar inte slutförts. Intensivt arbete pågår redan ilänstrafikbolagen, inte minst i storstadsområdena, för attöka tågresandet. Nya banor och stationer byggs för regionaltågtrafik. Vi anser därför att ansträngningarna för att tafram ett modernt konkurrenskraftigt framtidsinriktatsvenskt regionaltåg måste intensifieras. Kanske kansamordnade beställningar från flera trafikföretag bidra tillatt klara konkurrensen från andra ländersfordonstillverkare. I finns verkstadskapacitet avhög internationell klass och det finns ett stort behov av nyatåg för att järnvägen skall bli ett attraktivt alternativ tillfrämst bilen. Detta ger oss en unik möjlighet att utveckla nyteknik och på så sätt stimulera den svenskaverkstadsindustrin. Detta möjliggör i sin tur framtidavärdefulla arbetstillfällen inom industrisektorn.I vårt land finns företag som tillverkar lastvagnar,företag som tillverkar rullande järnvägsmaterial och företagsom tillverkar järnvägsräls. Här finns också ett effektivtjärnvägsföretag. Det skapar goda förutsättningar för enutveckling av effektiva kombisystem. Vi har ocksåerfarenhet av framgångsrik samverkanmellan offentlig verksamhet och svensk industri. Tillskillnad från den nuvarande borgerliga regeringen anser viatt staten har en viktig roll att fylla när det gäller stöd,stimulans och utveckling av näringslivet.Ett samarbete mellan forskningsorgan, närings- ochtrafikpolitiska myndigheter och företag måste kunna lösa deproblem som kan finnas för att skapa goda tågförbindelseroch nya jobb inom verkstadsindustrin. För osssocialdemokrater är det naturligt att medverka i dettaviktiga arbete. Ett sådant samarbete måste komma tillstånd. Det är regeringens uppgift att ta sådana initiativ.SJ:s framtida verksamhetDe förändrade villkoren för järnvägstrafiken som 1988års trafikpolitiska beslut innebar har enligt vår uppfattningresulterat i att järnvägstrafiken utvecklats i positiv riktning.Den socialdemokratiska regeringens avsikt var att enutvärdering av den nya organisationen skulle ske innanytterligare beslut om och verksamhetfattas.Regeringen aviserar i budgetpropositionen att man avseratt lägga förslag om inriktningen av SJ:sframtida verksamhet, vilket med all säkerhet innebär ettförslag om avreglering av järnvägstrafiken.Regeringen har tidigare deklarerat att man inte avser attgenomföra en samlad utvärdering av trafikpolitiskabeslut, något som enligt vår uppfattning är en förutsättningför att formerna för en fortsatt utveckling avjärnvägstrafiken skall kunna diskuteras.Vi konstaterar med beklagande att regeringen med dettaupprepar sin dåliga vana att kräva att skall fattabeslut i frågor som är av stor betydelse både förmänniskornas levnadsvillkor och för vårt lands utvecklingutan att ha tillgång till ett fullvärdigt beslutsunderlag.Riksdagen bör ge regeringen tillkänna att beslut ominriktningen av SJ:s framtida verksamhet inte kan fattasförrän en utvärdering skett av trafikpolitiskabeslut.Sjöfart/hamnarSjöfarten svarar för av det gods som transporteras ut från . Enviktig orsak till det är naturligtvis att vårt land, med sinlånga kuststräcka (), i realiteten kan betraktas somen önation. En annan orsak är att svensk utrikeshandel tillstörsta delen består av råvaror. Importen utgörs till heltövervägande del av olja medan exporten domineras avmalm, och skogsprodukter. Sjöfarten har storlastkapacitet och lämpar sig väl för långa transporter, vilketförklarar dess höga andel av de utrikes godstransporterna.Däremot är sjöfartens andel av de inrikesgodstransporterna inte lika hög. Transportarbetet fördelarsig så att av totalt fraktas 21miljoner tonkilometer på landsvägarna, på järnvägarna och på vattenvägarna.Det är viktigt av miljö- och resursskäl att de inrikessjötransporterna tar över en större andel av de långagodstransporterna. Sjöfarten är det mest energisnålatransportmedlet. Medan ett kustfartyg förbrukar 0,12 kWhper tonkilometer behöver godståget 0,20 kWh och lastbilenmed släp så mycket som 0,55 kWh. Fartygens storalastkapacitet innebär också att en överföring av gods frånlastbil till fartyg tar bort ett stort antal lastbilar med släp frånvägarna. Ett produkttankfartyg på , dvs. ettnormalstort lastfartyg, kan ersätta 630 lastbilar med släp.Detta betyder självklart en stor miljövinst i form avminskade utsläpp och minskade bullerstörningar. Till dettaskall läggas minskad trängsel och minskad risk förtrafikolyckor.På flera kuststräckor skulle gods och kanske helalastbilar effektivt kunna transporteras per båt. MellanVänern och har s.k. skytteltrafik med nyakapacitetsstarka båtar startat och liknande projektdiskuteras nu både på sträckor utmed ostkusten och längsvästkusten från Oslo.Men för att kustsjöfarten skall kunna konkurreraframgångsrikt med främst lastbilstrafiken krävs enförändring av både fartygen och godshanteringen ihamnarna. Kombitrafik och specialkonstruerade fartyg ärviktiga led i utvecklingen liksom ny teknik och bättresamordning mellan företag, organisationer ochmyndigheter i hamnarna. Att utveckla effektiviteten ihamnarna är särskilt viktigt eftersom hamnarna svarar förtvå tredjedelar av kustsjöfartens totala kostnad förtransporten.Inom detta område finns det, precis som när det gällersamverkan väg/järnväg, möjlighet till teknik- ochnäringslivsutveckling mellan verkstadsindustrin, redarna,speditionsföretagen och samhället. En angelägen uppgift äratt utveckla fartyg och hamnanläggningar för ett effektivtkustpendelsystem. Vi föreslår att regeringen tar initiativ tillett sådant utvecklingsprojekt.För att den inrikes sjöfarten skall kunna överta enökande del av inrikestransporterna krävs att hamnarnainordnas i infrastrukturplaneringen. finns ingensamordning av hamnverksamheten. Vi föreslår att enstrategi för hamnverksamheten utarbetas inom ramen förden samordnade infrastrukturplaneringen.För att fartygstrafiken skall bli ett riktigt bratransportmedel krävs dock att både bränslen och motorerutvecklas för att ytterligare minska utsläppen. Vi föreslåratt miljökrav ställs på utsläpp från fartygsmotorer samt kravpå svavelfattiga oljor för fartyg som regelbundet anlöpersvensk hamn. Krav bör också ställas på hög säkerhet ochstandard på fartygen för att undvika risken för oljeutsläpp ifarleder och hamnar. Regeringen bör ta initiativ till attöverenskommelse om sådana krav träffas mellan denordiska länderna.FarlederFörutom ändamålsenliga fartyg och effektivahamnanläggningar krävs också ett kapacitetsstarkt ochsäkert farledssystem för att den svenska kustsjöfarten skallkunna utvecklas. Vi konstaterar att regeringen inte heller idenna proposition har kunnat lägga fast en tidsplan förgenomförande av angelägna farledsprojekt som t.ex.Rödkobbsleden och Sandgrönnleden.FärjetrafikenFram fanns en nordisk överenskommelse omatt färjetrafiken skulle drivas på ett sådant sätt att statligasubventioner kan undvikas. Detta är nu på väg att upplösas.Regeringen bör ta initiativ till att denna överenskommelseåterupptas.En långsiktig sjöfartspolitikAv stor betydelse för utvecklingen av sjötransporterna ärsjälvklart att den svenska sjöfartsnäringen kan bibehållasoch utvecklas. En förutsättning för det är att näringen fårklara och entydiga besked från regeringen om de villkorsom långsiktigt kommer att gälla för näringen. harregeringen lyckats lämna besked i taget. Detta ärmycket olyckligt för sjöfartsnäringen som är beroende avbesked som är giltiga för att våga görade omfattande investeringar som näringen kräver. Vi har iflera motioner krävt att regeringen skall ge klara ochentydiga besked om de långsiktiga spelreglerna försjöfartsnäringen. Vi upprepar nu detta krav.Flyg- och luftfart präglades av optimism och framtidstro på ensnabb tillväxt i flygtrafiken, såväl inrikes som utrikes.Det stora uppsvinget för inrikesflyget kom efter attLinjeflyg flyttade sin verksamhet från till Arlanda.Arlanda blev med sitt navsystem en stor tillgång för svensktinrikesflyg som annars med all säkerhet inte fått en sågynnsam utveckling.1990-talets luftfartsdebatt har inte präglats av sammaoptimism och framtidstro. är det mer av osäkerhet ochovisshet om hur vi skall klara den närmaste framtiden fördet svenska inrikesflyget. För utrikesflyget ärframtidsutsikterna med all säkerhet ljusare.Nedgången för inrikesflyget kan i huvudsak förklaras avlågkonjunkturen. Till detta kommer andra åtgärder som ärresultat av politiska beslut. Avregleringen av flyget harresulterat i neddragningar av flygverksamheten på mångaflygplatser. Återupptagandet av linjefart på är enannan åtgärd som bidragit till försämringar i finanavsystem. Vi har varit, och är fortfarande, starkt kritiskatill det sätt på vilket avregleringen av flyget genomfördessamt till linjefart på flygplats.Flyget är en självklar och viktig del av det nationellakommunikationssystemet. Dels eftersom flyget är ettsnabbt kommunikationsmedel som ger möjlighet tillendagsresor över längre sträckor, dels på grund av dessstora betydelse för kommunikationerna i de delar av landetdär verkliga alternativ till flyg saknas. Möjligheter tillendagsresor mellan de olika regionerna är också viktiga föratt det trafikpolitiska målet om regional balans skall kunnauppfyllas. Av den anledningen måste t.ex. regionalflyget iNorrland garanteras.Till detta kommer att det svenska näringslivet med sittstora import- och exportberoende är mycket beroende avett väl utvecklat internationellt flygnät. För att detinternationella flygnätet skall komma hela landet till delmåste det finnas en väl fungerande anslutningstrafik medfrämst de flygplatser som ingår i primärflygnätet. I dettaavseende är fortsatta funktion som navflygplats avstor betydelse.Däremot kan det finnas anledning att ifrågasättaflygförbindelser mellan orter på kort avstånd från varandraoch där andra väl fungerande kommunikationsmedel finns.För detta talar inte minst miljö- och resursskäl. Till skillnadfrån tåget släpper flygplanet ut såväl koloxid och koldioxidsom kväveoxid och kolväten.På samma gång som flyget är ett snabbt och effektivttransportmedel ger det alltså upphov till allvarligamiljöstörningar. Till luftföroreningarna kommer ocksåbuller samt utsläpp till mark/grundvatten av glykol ochurea.Miljöstörningarna från flygtrafiken måste minska. Delsgenom en utveckling av tekniken för att minska utsläppen,få ner energiförbrukningen och minska bullret, dels genomatt ta fram renare bränslen. I infördes den 1 juli1993 miljöavgift på flyget. Eftersom flyget i hög grad är ettinternationellt transportmedel krävs att arbetarinternationellt för införandet av sådana avgifter.Bromma flygplatsBeträffande den framtida verksamheten på Brommaflygplats anser vi socialdemokrater nu som tidigare attregeringen bör deklarera att staten inte kommer attta något ekonomiskt ansvar för ytterligare en regionalflygplats i efter 1996. Frågan om ensådan flygplats för måste lösas avregionen på samma sätt som övriga regioner i landet taransvar för sina flygförbindelser. Vi anser inte att det ärriksdagen som skall avgöra om skall användas somflygplats efter utan det bör avgörasav . Vi är däremot fullt övertygade omatt staten via inte skall ha något som helstansvar för driften av efter den 31december 1996.Samordnad upphandling av flygtrafik i föreslår i sin slutrapport ''Flyget inomNorrland 1993'' att åtgärderna för flygtrafikförsörjningentill i fullföljs genom attstaten upphandlar flygtrafik på sträckorna --, ----, --ochSundsvall--. Regeringen anser att staten endast skallupphandla trafik på linjen --. Kostnadernaför denna upphandling under nästa budgetår beräknas till9,3 miljoner kronor.Vi delar uppfattning att en samordnadupphandling bör ske av flygtrafiken i på de linjersom verket angivit. Därigenom kan de statliga medlen gesen betydligt effektivare användning och den för Norrlandlivsviktiga flygtrafikförsörjningen tryggas.Mot bakgrund av regeringens förslag att öka driftstödettill kommunala flygplatser i skogslänen framstår det somextra angeläget att flygtrafiken kan fortsätta.Investeringar för tillväxt och sysselsättningFörutom att öka investeringar och underhåll av vägaroch järnvägar vill vi ta tillvara den ledigaproduktionskapacitet som finns för ytterligareinvesteringar inom trafiksektorn.Det finns behov av investeringar på flera av landetsflygplatser. Det gäller byggande av hangarer och det gälleranläggande av taxibanor och rullbanor. Vi vill på ett särskiltanslag tilldela förinvesteringar i flygplatser.Vi vill också tilldela SJ för attmöjliggöra byggandet av en ny godsterminal i Luleå.Post- och televerksamhetenRiksdagens borgerliga majoritet har beslutat ombolagisering av såväl Posten som . Vi har motsattoss detta av flera skäl. En viktig anledning till vårtställningstagande är att regeringen inte har kunnat visa atten bolagisering skulle ge människorna och näringslivet iSverige bättre postservice och bättre telekommunikationer.En annan -- och viktig -- anledning är att en bolagiseringmed stor säkerhet kommer att innebära enförsämrad service utanför landets tätbebyggda delar. Entredje anledning är att med beslutet ombolagisering försämrar möjligheterna till demokratisktinflytande över två för landet så viktigakommunikationssystem som postverksamhet ochtelekommunikationer. Vi befarar också att bolagiseringenär det första steget mot privatisering av dessa verksamheter,något som vi anser vara ytterst olyckligt. Inäringsdepartementets bilaga kan man läsa att regeringenanser att någon privatisering av bl.a. och det nyaPosten AB inte är aktuell. Regeringen harockså i 1991/proposition om privatisering av statligaföretag pekat ut just delar av Posten, och SJ somlämpliga privatiseringsobjekt. Vi kan inte tolka detta påannat sätt än att regeringen planerar en privatisering avTelia AB och det nya inom loppet av några år.Vid behandling av såväl bolagiseringen avTeleverket som bolagisering av krävde vi enkoncessionslagstiftning som garanterar att riksdagensregionala och sociala mål för Postens och Telias verksamhetkan uppfyllas. Vi står fast vid detta krav.InformationsteknologiUnder årtionden har det varit möjligt att skickameddelanden på elektronisk väg. Telegraf, telefon och faxär exempel på olika tekniker som har använts.Kommunikationen har gjorts möjlig genom att Televerketförst grävde ner koppartrådar, sedan koaxialkablar ochsatte upp radiolänkar som har förmedlat de avsändabudskapen. Detta har följts av datateknik via fiberoptik ochsatellitöverföring.Tillgängligheten till multimedia, dvs. möjligheten attjämsides i samma system använda både traditionell telefoni,fax och dataöverföring, måste byggas ut för att möjliggöraen bredare användning.Näringslivet är kunskapsbaserat och därmedstarkt beroende av informationsöverföring från källor somfinns över hela världen. En informationsinfrastruktur måstebyggas upp och tekniken för informationsförmedlingenmåste vara kompatibel (förenlig, talar samma språk) inomoch mellan företag/organisationer/myndigheter och mellanländer.Behovet av informationsutbyte ökar snabbt. Redan nufinns möjligheter för den som har rätt utrustning ochtillräckliga kunskaper att snabbt få fram världens samladekunskap inom ett önskat område.För att all denna samlade information skall kunnakomma till bred användning måste kunskapen om hur manbygger informationssystem och, inte minst viktigt, hur mananvänder dem spridas brett. Ytterst gäller det att görainformationen tillgänglig för användarna. Detta förutsätteratt de olika informationssystem som redan finns, och somvuxit fram på marknadens villkor, samordnas. Det är, enligtvår uppfattning, endast staten som kan ta ansvar för att ensådan samordning kommer till stånd. Det är också statensansvar att göra de ändringar i lagstiftningen och utforma detövriga regelverk som behövs för att informationsteknologinskall kunna användas av enskilda människor, företag ochsamhällets olika organisationer utan risk för intrång imänniskors integritet och utan att företags- ochorganisationshemligheter röjs.En för denna verksamhet olycklig konsekvens avregeringens beslut att bolagisera är attregeringen med detta avhände staten ett viktigt instrumentför att styra utvecklingen på tele- ochdatakommunikationsområdet. Det innebär i sin tur att det inte finns någon självskriven huvudman för den svenskainformationsinfrastrukturen. Eftersom en sådansamordning är nödvändig för en framgångsrik utveckling avanvändningen av informationsteknologin föreslår vi att ensärskild bildas, med uppgift att samordnautvecklingen av den svenska informationsinfrastrukturen.Målen för arbetet skall vara att skall befinnasig i den absoluta världstoppen när det gäller såväl tillgångtill som användning av informationsteknologi inom allasamhällssektorer.Ett delförslag om utvecklingsprojekt beträffandetransportinformationstekniken skall presenteras . I vår näringspolitiska motion redovisas hur vivill att kommissionen skall arbeta i övrigt.Ett annat exempel på följden av bolagiseringen avTeleverket är att det nu är som har sattambitionerna när det gäller utbyggnad av AXE-systemet.Nuvarande planer innebär att hela landet skall vara täckt år2000. De områden som ligger sist i utbyggnadsplanerna ärVärmland, och . Enligt vår uppfattningfinns det flera skäl till att tidigarelägga detta. Teknik-,sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl talar för att måletskall nås . För detta krävs tidigarelagdainvesteringar om under denaktuella perioden. Belastningen på statsbudgeten blir likamed räntekostnaden ().TrafiksäkerhetVägnätets status är av avgörande betydelse förtrafiksäkerheten. Ett vägnät som tillåter en jämn och lugntrafikrytm utan farliga omkörningar ökar säkerheten itrafiken. Likaså är det av stor betydelse att man kanseparera gång- och cykeltrafikanter från fordonstrafiken.Detta är en viktig orsak till att vi anser det vara nödvändigtatt tillförs tillräckliga medel för drift ochunderhåll av vägnätet.