mot · GH02Ub903 · 1994-01-25 00:00:00 — Social snedrekrytering till högskolan Vad innebär ''den ökade valfriheten'' för den socialasnedrekryteringen till högskolan? Mycket tyder på att enskev social sammansättning av eleverna i skolan ökar på densociala snedrekryteringen. Skolpengspolitiken bidrar i höggrad till en sådan skev social sammansättning.Det är framför allt välutbildade medelklassföräldrar somengagerar sig i barnens utbildning och det är därför alldelessäkert dessa som främst kommer att utnyttja de ökadevalmöjligheterna att välja skola. Därmed finns en risk föratt en ökad frihet att välja skola kommer att förstärka deneffekt som boendesegregationen redan har.I årets budgetproposition tas inte problemet med densociala snedrekryteringen till högskolan upp, trots att enoffentlig utredning lagts fram . I utredningen''Ursprung och utbildning'' SOU 1993:85 kommer man framtill att den sociala snedrekryteringen är starksamt att den inte har avtagit under de senaste tvådecennierna.Utredarens slutsats är att snedrekryteringen inte hellerkan förväntas sjunka om inte politiska medelanvänds. tar man ett helhetsgrepp påkedjan grundskola--gymnasieskola--högskola och studerarvilka effekter olika utbildningsformer får/skulle kunna fåför snedrekryteringen.Vänsterpartiet anser att utbildningspolitiken har att taett helhetsgrepp på snedrekryteringen i högskolan och tahänsyn till hur olika utbildningssystem, skolformer ochstudiefinansieringssystem samverkar till (eller motverkar)en bättre social rekrytering till högskolan.Vad är social snedrekrytering?Att snedrekrytering förekommer är knappast ett okäntfaktum. Att den också är större i utbildningar med högreprestige är också välkänt. Som exempel kan nämnas att 45procent av barnen till högre tjänstemän går vidare tilltraditionella universitetsstudier medan avbarnen till okvalificerade arbetare gör det.Varför är social snedrekrytering ett problem?Regeringspartierna hävdar med eftertryck attutbildningen har betydelse för den ekonomiska tillväxten.Däremot har regeringen knappast varit intresserad av attden svenska begåvningsreserven kommer till nytta.Vänsterpartiet anser att det är allvarligt att individer somär lagda för kvalificerade utbildningar och yrkenändå inte söker sig till sådana utbildningsvägar p.g.a.social bakgrund, etnicitet, kön eller liknande.Om det svenska samhället skall kunna utvecklas som ettkunskapssamhälle måste något göras på detta område,annars riskerar att få för få högutbildade eller, ivärsta fall, högt utbildade av sämre ''kvalitet''.Ett annat problem som en social snedrekrytering medförär att samhällets toppar i stor utsträckning rekryteras frånsamma sociala miljö. De som har höga positioner i såvälnäringsliv som offentlig tjänst saknar tillräcklig kunskap omvillkoren för befolkningen i stort. Dessutom finns det skälatt anta att sådana homogena makteliter kan ha andraintressen än befolkningen i övrigt.Hur uppkommer social snedrekrytering?Social snedrekrytering kan sägas ha två olika innebörder.Dels ''bruttoeffekten'' -- att individer från olika socialbakgrund har olika sannolikhet att börja på högreutbildning, dels samma faktum men kontrollerat avprestationer -- den s.k. nettoeffekten.Helt klart är att barn från högre samhällsklasserpresterar bättre än andra. Utredningen visar att ungefärhalva snedrekryteringen uppkommer p.g.a. att barn frånhögre socialgrupper presterar bättre i skolan och den andrahalvan som är en följd av att barn från högre socialgrupperoftare väljer studievägar som leder till högre studier.Den senare processen sker på alla nivåer iutbildningssystemet. Sammantaget ger de ''val'' somindividen gör vid olika nivåer i utbildningen ett mycketentydigt resultat på ansökningarna till universitet ochhögskolor. Ju tidigare ''delningspunkterna'' i utbildningen(allmän kontra särskild kurs t.ex.) ligger, desto större blirgenomslaget för social bakgrund.I , där delningspunkten ligger betydligt tidigareän i , är den sociala snedrekryteringen större. ISverige är den första brytningspunkten valet av allmän ochsärskild kurs på högstadiet.Detta val baseras inte på prestationer utan på önskemål,vilket i praktiken betyder att det ofta är föräldrarnasambitionskrav på barnen som bestämmer. Utredningenvisar att tre av fyra barn till högre tjänstemän valde särskildkurs, medan endast en av tre barn till okvalificeradearbetare gjorde det.Valet av gymnasieutbildning, och (det negativa) valet attej söka sig till gymnasium, beror på betygen, valet avenstaka eller allmän kurs, och på föräldrarnas socialklass.Eftersom alla dessa effekter drar åt samma håll adderaseffekterna ihop till en ganska stor social snedrekrytering pågymnasiet.En liknande process äger rum ,vilket påverkar valet av högskoleutbildning -- nu medskiljelinjen praktisk eller teoretisk utbildningsväg, i ställetför allmän och särskild kurs. Den direkta effekten av socialbakgrund finns kvar men minskar i jämförelse med förstavalet till gymnasiet.Ytterligare ett hinder för elever från studieovana hemutgör studieavbrott . Svårigheten att meritera sig till högskolestudier är stor och ökar i taktmed att allt fler enskilda institutioner ställer specialiseradeförkunskapskrav på studenterna. I detta sammanhang är enväl utbyggt vuxenutbildning där elever ges enandra chans mycket viktig.Vänsterpartiet begär i annan motion, omvuxenutbildningen, en förstärkning av den kommunalavuxenutbildningen med 500 miljoner kronor.Vad görs för att minska den sociala snedrekryteringen?Utredningen visar att tidigare politiska insatser, såsomgrundskolans allmänna utjämning av ekonomiska ochsociala levnadsvillkor, påtagligt har minskat den socialasnedrekryteringen under detta sekel.Detta har främst skett genom att barn på sammaprestationsnivå, men med olika social bakgrund, harkommit att göra mer likartade utbildningsval. Därför är dettroligt att politiska insatser även skulle kunnaminska den sociala snedrekryteringen, även om det baraskulle bli en viss minskning av omfattningen och attsnedrekryteringen skulle bestå till sin karaktär.På basis av det ovan anförda framgår att den socialabakgrunden har en större betydelse för snedrekryteringenju tidigare brytningspunkten infaller.Vänsterpartiet anser därför att inte börvara differentierad. Om tillval förekommer bör dessaendast röra sådana ämnen som inte påverkar möjligheternaatt söka sig vidare till gymnasiet.Om det skulle visa sig omöjligt med en odifferentieradgrundskola p.g.a. att man av pedagogiska skäl anser detangeläget att ha undervisningsgrupper som är homogenamed avseende på skolprestationer och begåvning, så är etturval grundat på dessa kriterier att föredra framför tillvalsom troligen mest skulle bestämmas av föräldrarnasambitionskrav på barnen.Det är tydligt att barn från lägre socialgrupper harsvårare att få information om högre utbildning och de yrkensom en sådan utbildning leder fram till.Vänsterpartiet anser därför att studie- ochyrkesorientering bör ingå som ett naturligt inslag igrundskoleutbildningen. På gymnasiet bör effekten ochskillnaden i socialt ursprung minska genom attstudievägledarna aktivt ger råd till teoretiskt begåvadeelever att fortsätta till högre teoretiska studier, i stället föratt endast informera om möjligheterna.Utredningen visar också att en minskning av den socialasnedrekryteringen är svår att genomföra med ett ändratantagningssystem -- t.ex. så verkar högskoleprovet knapptha någon effekt på snedrekryteringen. Det är dock viktigtatt se till att inte antagningssystemet försämras sett ur denaspekten.Arbetslivserfarenhet bör även i fortsättningen varabehörighetsgrundande och även ha en viss betydelse förantagningen.Vänsterpartiet anser därför att den decentraliseradeantagning som genomförs vid högskolans institutionerbör följas upp så att inte arbetslivserfarenhet blir mindrevärd . Även i detta hänseende börhögskolereformen utvärderas.Ekonomiska effekter på snedrekryteringen tillhögskolanRegeringens utbildningspolitik undviker att se de socialaoch utbildningspolitiska aspekterna på studier i etthelhetsperspektiv. Inte minst gäller detta effekterna av ettnytt studiemedelssystem.Studiestödet har i högsta grad relevans för den socialasnedrekryteringen. Mot den tidigare förda linjen, att delägre löneskillnaderna i skall kompenseras medgenerösa studiemedel, ställer nu de borgerliga partiernakravet att utbildningspremien måste öka så att vi får enstörre lönespridning.En ökad lönespridning leder till ökade klassklyftor ochökad snedrekrytering. Ett system med låga studiemedel ochhögre framtida lön leder dessutom till ett ökatföräldraberoende vilket direkt försämrarrekryteringen av studieovana ungdomar. Det är dessutomtroligt att studenter från lägre socialgrupper är känsligareför den ''risk'' som en investering i studier (ochstudieskulder) innebär. Många fler än skulle undvikaatt söka sig till högskolan om det fanns en risk att misslyckasmed utbildningen och stå kvar med betungande skulder.För studenter från högre socialgrupper är dessa riskermindre eftersom föräldrarna -- även om de inte ger bortpengar för de dagliga utgifterna -- ändå kan verka som enförsäkring vid ett misslyckande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett helhetsgrepp på densociala snedrekryteringen till högskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om odifferentierad grund- ochgymnasieskola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggd studie- ochyrkesorientering i gymnasieskolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslivserfarenhet sombehörighetsgrundande till högskolan,5. att hos regeringen begär en utvärdering avden decentraliserade antagningens effekter på den socialasnedrekryteringen till högskolan,6. att hos regeringen begär en utvärdering avdet framtida studiemedelssystemet ur ettrekryteringsperspektiv.1