mot · GH02Jo685 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens budget konstateras att kalkningen motförsurningen av sjöar, skog och mark skall fortsätta ochtillsvidare bekostas av staten. avsättsunder nästa budgetår. En utredning arbetar med förslag omen annan finansiering av kalkningen. Alltmedan detta pågårdeponeras ett nästan likvärdigt substitut mot försurningen --askan -- på våra soptippar. Detta slöseri av resurser ochavståndstagande till kretsloppstänkandet får man inteacceptera.Eldning av fossila bränslen är ett av de största hoten motvår miljö. Den svenska energipolitiken syftar till att minskaanvändningen av miljöfarliga fossila bränslen. Vi harnyligen infört miljöskatter på bl.a. fossila bränslen för attminska användningen av dessa. Istället skall biobränslengynnas. Papper är att betrakta som ett biobränsle. Omenergiåtervinning av papper ersätter eldning av fossilabränslen innebär det en miljöförbättrande åtgärd och bördärför betraktas som en positiv åtgärd.Orsakerna till att papper inte officiellt klassas sombiobränsle kan vara brist på insikt hur industrin fungerar.En är att papper kan innehålla kemikalier som tillkommitvid kokningen eller blekningen. Dessa halter är dockmycket små beroende på den miljösatsning somskogsindustrin gjort. En annan orsak är att trycksvärtaninnehåller vissa olämpliga kemikalier. Det skall dockpåpekas att trycksvärta från returpapper oftast urskiljs ochbränns vid pappersframställning. I praktiken blir det alltsåingen skillnad.Aska från trädbränsleeldning läggs på tipp. Omaskan återförs till skogen sluts kretsloppet, vilket har tvåviktiga fördelar. De förluster av för skogen viktigamineralnäringsämnen som uppstår vid uttag av biomassaelimineras, eller reduceras åtminstone väsentligt. Därmedreduceras också eventuella risker för långsiktigt negativaeffekter av ett ökat biomassauttag. Dessutom minskasmängden restprodukter som behöver deponeras.Sveriges skogar och sjöar utsätts för försurande nedfall,som delvis härrör från svensk eldning av kol och olja (inklbilismen), delvis från utlandet. Stora pengar läggs på attkalka sjöar för att motverka försurningen. planerasomfattande kalkningsprogram för att skydda skogsmarken.Aska innehåller ungefär en fjärdedel calcium.Därigenom motverkar aska försurning. Askan räcker inteför att ersätta hela kalkningsbehovet i , men en delav kalken kan ersättas av askspridning.Forskning och studier av främst de ekologiska effekternaav askåterföring men även studier och utveckling av teknikför behandling och spridning har pågått (,R 1993:26 och R 1993:42). Någon kommersiell process förbehandling och återföring av trädaska finns däremot ännuinte. Största hindret är ekonomin men även organisatoriskasvårigheter och bristande ekologisk kunskap har bidragit.Utvecklingen har emellertid nått det stadiet då det ärbåde önskvärt och nödvändigt med större praktiskförsöksverksamhet. har formulerat enpolicy för återföring av trädaska till skogsmark och anser attstorskaliga, långsiktiga försök bör genomföras. Riskernaför ekologiskt negativa effekter är marginella om askan ärstabiliserad genom härdning eller granulering. Tekniker förbehandling och stabilisering av aska har kartlagts och demest intressanta teknikerna har identifierats, i vissa falläven prövats försöksmässigt.Den teknik som i första hand rekommenderas ärbefuktning av askan, självhärdning följd av krossning till enprodukt som kan spridas med utrustning för skogskalkning.Det är den teknik som förväntas ha lägsta kostnaderna ochkräver inga eller mycket små fasta investeringar. Pelleteringgenom extrudering är en dyrare teknik men den klarar askamed höga halter av oförbränt och dåliga bindandeegenskaper. Bindemedel kan också tillsättas vidpelleteringen. Den pelleterade askan är vidare enkel atthantera och har lång upplösningstid. Avsikten är att dessatvå tekniker ska provas fullskaligt i respektiveIggesund/Hudiksvall.Syftet med detta projekt är att i storskaliga praktiskaformer utvärdera två metoder för återföring av trädaska,självhärdad aska respektive pelletering av trädaska medmesa (biologiskt slam från skogsindustrin) som bindemedel.Metoderna studeras och utvärderas ekonomiskt ochmiljömässigt där den ekonomiska utvärderingen ska belysaföretagsekonomiska såväl som samhällsekonomiskaaspekter. De ekologiska studierna är kopplade till ett störreforskningsprogram inom ''ramprogram askåterföring'' menkoncentreras till en utvärdering av effekterna på ståndortertypiska för Mellansverige.Den övergripande målsättningen är att skaffa kunskapom praktiskt genomförande av askåterföring i större skalaoch att kunna ge rekommendationer för utformning avframtida system.Behandling och spridningFalu elverk tog i drift ett trädbränsleeldatkraftvärmeverk som har en bubblande fluidbäddpanna ochen årlig askproduktion på totalt ca 300--, varavden rena, föroreningsfria andelen beräknas vara ca 150--200ton. Bränslet är rena trädbränslen, bark, spån ochbränsleflis. Förbränningstekniken och hanteringssystemet iFalun ger en aska som lämpar sig mycket väl för denförenklade behandlingsmetoden med självhärdning ochkrossning. skulle pannan också kunna utnyttjasför omförbränning av sämre, ofullständigt utbränd askafrån andra värmeverk. är därför en lämpliglokalisering av ett storskaligt försök med härdad, krossadaska.Vid valet av teknik har möjligheterna att kombineraspridning av aska och rötslam beaktats. Då det rådermiljömässiga tveksamheter beträffande spridning avrötslam på skogsmark och då en inblandning av rötslam inteförväntas ge några tekniska eller ekonomiska fördelar vidspridning av krossad aska har det alternativet avskrivits.Askan från kraftvärmeverket befuktas och läggs upp ihögar för härdning, förslagsvis på ett avskilt område inomnuvarande deponeringsplats. Krossning med mobilstenkross och spridning av hela årsproduktionen sker sedanvid ett tillfälle . Ett par varianter avbehandling och krossning studeras med avseende pånäringsinnehåll, spill och fraktionsfördelning. Med ledningav erfarenheterna från första årets resultat kan behandlingoch hantering förbättras till andra försöksåret.Transport och spridning av den krossade askan bedömskunna ske med samma utrustning och metoder som användsför spridning av kalk. Vissa modifieringar är dock troligennödvändiga då askans partikelstorlek sannolikt bör varanågot större än vad som är normalt för kalk, för att reduceraspillet. Den försiktiga befuktning som är nödvändig för attundvika damning kan också förorsaka svårigheter. Isamband med spridningen genomförs försök ochutvärdering av spridningstekniken med hänsyn tillvarierande fysikaliska egenskaper hos produkten.Provspridning av mindre mängder aska med någotvarierande egenskaper (t.ex. siktad aska, lätt befuktadaska, pelletter med varierande sammansättning, etc) utförsoch det studeras hur spridningen påverkas av olikamaskininställningar. Syftet är att finna en lämpliganpassning mellan produkt och teknik. I samband med denpraktiska spridningen sker uppföljning av kostnader,störningar samt spridningsresultat.Av kostnadsskäl och för att underlätta den ekologiskautvärderingen bör spridningen helst ske på ett fåtal, relativtstora behandlingsenheter. Åtminstone vissa avbehandlingsenheterna bör vara plantskog för att äveninkludera mer känsliga skogstyper. Vid valet av markermedverkar vid SLU iUppsala.Vid Paperboard AB i genomförspelletering och spridning av aska från barkeldningen ochfrån värmeverk blandad med mesa (kalkslam)och grönlutslam (biologiskt slam) från massafabriken, därgrönlutslammet fungerar som bindemedel.Pelleteringen som sker genom skruvextrudering är redantestad i försöksskala. Ett större försök skulle ge en bättreuppfattning om slitage och lämpliga blandningar vidvarierande askkvalitet. Förutom att tekniken är mindreberoende av askkvalitet är fördelen att askan kan blandasmed andra restprodukter vilket ger en större ''råvarubas''och kan bidra till att avhjälpa andra avfallsproblem.Spridning av pelletterna sker med utrustning förskogsgödsling.Uppföljning av försöken och studier avspridningstekniken sker på motsvarande sätt som för denkrossade askan.UtvärderingDen ekologiska utvärderingen utförs av institutionen förskoglig marklära vid SLU i Uppsala.Effekterna på mark, vatten och vegetation studeras påolika ståndorter. En del av dessa ståndorter har inte varitrepresenterade i tidigare försök men är vanliga iMellansverige. En viktig del är att följa upp de faktiskaeffekterna i förhållande till vad som förväntades vidplanläggningen. Målet är att skapa en modell för hurstorskalig askåterföring skall planeras regionalt med hänsyntill miljömässiga ståndpunkter.Den ekonomiska utvärderingen utförs avekonomiinstitutionen vid högskolan /Sandviken.Försöken följs upp ur företagsekonomisk synpunkt meddetaljerade uppgifter om kostnaderna för de olikadeloperationerna. Baserat på försökserfarenheterna görsdessutom en bedömning av framtida kostnader med hänsyntill potentiella tekniska och organisatoriska förbättringar.Eftersom de positiva effekterna av askåterföring kanskefrämst är miljömässiga, görs en övergripandesamhällsekonomisk analys med syfte att försöka värderabl.a. miljömässigt positiva och negativa effekter samtvärdet av minskad deponering.OrganisationAnsvarig huvudman för projektet är länsstyrelserna iKopparbergs och gemensamt.För genomförandet av projektet bildas en styrgruppbestående av representanter för inblandade intressenter ochfinansiärer. Den exakta sammansättningen får bestämmassenare. Ansvariga för det praktiska genomförandet avaskspridningen är Falu elverk respektive MoDo/. För projektering och sammanhållande avutvärderingen svarar SLU, , iGarpenberg.TidsplanDe praktiska behandlings- och spridningsförsökengenomförs . Om möjligt med starteldningssäsongen /94 med spridning under sommaren1994 och 1995. För varje spridningssäsong sker enekonomisk utvärdering som redovisas sex månader senare.En redovisning av den ekologiska utvärderingen sker delsåret efter, dels efter spridningen avslutats. Denekologiska uppföljningen bör dock pågå längre men denlångsiktigare uppföljningen ligger utanför detta projekt ochfår då ske inom ramen för andra projekt.Nedlagda kostnaderHittills nedlagda kostnader för projektet uppgår till ickeoansenliga belopp, där bl.a MoDo/satsatforskningspengar på utveckling av pelleteringsprocessen.Länsstyrelsen i har genom anslag tillDalarnas forskningsråd lagt ner . i har lagtner nästan motsvarande summa i form av tid från sinatjänstemän.Beräknade projektkostnader-- Behandling och spridning, Falunu-11.000 kruKrossning och spridning av totalt ca ,/år, självhärdad askahantering och krossning, /tontransporter, /tonspridning, /tonövrigt, /tonTotalt för spridning av à 650 kr520Analyser av askan60Summa 580-- Anpassning och utvärdering av spridningsteknik110 -- Pelletering och spridning, Iggesundpelletering och spridning av 1000 ton1.152 -- Ekologisk utvärderinginstitutionen för skoglig marklära, , totalt för tre år472-- Ekonomisk utvärdering280 -- ProjektledningSLU, , Garpenberg160Totalt2.754Sammanfattningsvis föreslås följande.Skogsstyrelsen och får i uppdragatt utarbeta förslag till tekniska och biologiska anvisningarför askåterföring samt förslag till hur askåterföringen iframtiden skall finansieras. Staten bör tillsvidare garanteraprojekten så att askan verkligen kan återföras till naturen.Falun och bör kunna inrättas somforskningscentra. Vidare bör extra arbetsmarknadsmedelspecialdestineras på företag i som satsar pååtervinning enligt beslutet om kretsloppstänkande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att och bör utarbeta förslag till tekniska ochbiologiska anvisningar för återföring av aska samt förslag tillhur askåterföringen skall finansieras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staten tills vidare börgarantera i motionen nämnda askåterföringsprojekt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningar bör skapas såatt och kan bli forskningscentra föraskåterföringsforskningen,4. att beslutar att arbetsmarknadsmedelspecialdestineras till företag i som satsar pååtervinning enligt beslutet om kretsloppstänkande.