ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub712 · 1994-01-25 00:00:00 — Turismforskning är en samlande rubrik för forskningämnad att tillförsäkra turism, rekreations- ochfritidssektorn en långsiktig kunskapsutveckling. Det är ihuvudsak ett område för tillämpad forskning och förtvärvetenskaplig samverkan. Ämnesområden som berörs ärnationalekonomi, företagsekonomi, kulturgeografi,sociologi, psykologi, statskunskap, etnologi, historia,ekologi och informatik.Turismforskningen har också koppling till andraområden för tillämpad forskning, t.ex. transport-, miljö-och byggforskning.Genom forskning och utveckling inom detturismvetenskapliga området bör ett antal för framtidenavgörande frågor kunna finna lösningar som kommer såvälkonsumenterna, producenterna som samhället till godo.Sådana lösningar är även av betydande värde för svensktjänste- och varuexport, liksom för regional utvecklinginom landet.Bilden av turistindustrin som en ekonomiskt och socialtbetydelsefull, expansiv och mångformig företeelse är svagtförankrad i bland beslutsfattare. Detta medför attsektorn inte får tillnärmelsevis de resurser eller denuppmärksamhet i övrigt som motiveras av dess ekonomiskaoch sociala betydelse. Det gäller inte minst i fråga omforsknings- och utvecklingsresurser. Inom turistnäringenhar såväl offentlig som privat FoU till stora delarsaknats.Om skall kunna hävda sig i den allt hårdareinternationella konkurrensen på detta växande områdemåste FoU-insatserna särställas och göras långsiktiga.Det aktuella läget i fråga om forskning om turism kanenklast beskrivas så att systematiskt bedriven ellerlångsiktigt syftande verksamhet saknas i . Den bristpå forskningsbaserad kunskap som präglar området har sinrot i att turism som forskningsfält inte haft någon förankringinom forskarsamhället självt. Detta tillstånd kan endastbrytas om resurser tillförs forskningen, så att både erfarnaoch yngre forskare attraheras av möjligheterna och attforskarmiljöer kan byggas upp.Inom nästan all näringsverksamhet bedrivs forskningoch utveckling med enskilda eller statliga medel.Fasta forskningsresurser är knutna till universiteten,vissa tekniska högskolor, samt någraforskningsinstitut.De små och medelstora högskolorna saknar fastaforskningsresurser. Trots detta har turismforskningpåbörjats vid vidMitthögskolan i samt vid högskolan i resurser för forskning måste satsas där de harstörst betydelse och mesta möjligt effekt.Det är uppenbart att turismen, med dess storaekonomiska betydelse och stora utvecklingspotential, intetill närmelsevis tilldelats en rimlig del av deforskningresurser som staten förfogar över.Målsättningen bör därför vara att få etttiotal professurer med inriktning på turism. För attvidmakthålla och utveckla den turismforskning som redansker, t.ex. vid institutionen vid i ,bör inledningsvis avsättas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turismforskning vidMitthögskolan i .
mot · GH02Ub714 · 1994-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av en ny tekniskhögskola,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det åligger regeringen attdriva frågan om studentinflytande imedlemsförhandlingarna med EU,217. att hos regeringen begär en utredning meduppgift att se över möjligheterna att inrätta ett gemensamtStudentverk enligt vad i motionen anförts,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdheten i högskolan,19. att till Rådet för grundläggandehögskoleutbildning för /95 anslår 10miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit tilljämställdhetsinsatser i kvinnodominerade utbildningar,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om löntagarfondsmedlen,21. att till : Forskningoch forskningsinformation för /95 anvisar861 utöver vad regeringen föreslår enligt vad imotionen anförts,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Tempus även börinkludera studentutbyte,23. att beslutar att underanslaget Europeisk forskningssamverkan för budgetåret1994/95 reserveras för forskningssamverkan med länderutanför EU enligt vad i motionen anförts,24. att beslutar att underanslaget Forskningsstödjande åtgärder vid mindre ochmedelstora högskolor för /95 riktas tilloffentliga institutioner enligt vad i motionen anförts,25. att till särskilt anslag för /95för forskarutbildning anvisar utöverregeringens förslag enligt vad i motionen anförts,26. att till särskilt anslag för /95anvisar till forskning med inriktning påtjänstesektorn, vårdsektorn och offentlig förvaltning enligtvad i motionen anförts,27. att till Forskningsstödjande åtgärder vidmindre och medelstora högskolor för /95anvisar utöver vad regeringen föreslår.
mot · GH02Ub716 · 1994-01-25 00:00:00 — Frågan om de nationella forskningsresurserna har fått enlite styvmoderlig behandling i budgetförslaget, ochregeringen anger att frågan bör ytterligare övervägas. Detgäller miljöarkeologiska laboratoriet i samtlaboratorierna för keramisk forskning och för vedanatomioch dendrokronologi i . Regeringen skriver att detankommer på respektive värduniversitet att tillföralaboratorierna de resurser som erfordras för att enverksamhet med god kvalitet skall kunna upprätthållas.Den akademiska verkligheten är emellertid ibland bisteroch mycket provinsiell och prestigefylld, vilketriskerar att drabba dessa för landet ovärderliga smålaboratorier. Kostnaderna för dessa tre laboratorier ärockså i forskningssammanhang nära nog försumbara.Jag föreslår därför att det i stället ankommer påNaturvetenskapliga forskningsrådet att tillföralaboratorierna de resurser som erfordras för att enverksamhet med god kvalitet skall kunna upprätthållasbåde på kort och på lång sikt. Den av mig föreslagnaanslagsökningen för detta ändamål till finansieras lämpligen genom motsvarandeanslagsminskning till respektive värduniversitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Naturvetenskapliga forskningsrådet:Forskning (D 7, åttonde huvudtiteln) för budgetåret1994/95 anvisar utöver vad regeringen föreslagiteller således .
mot · GH02Ub717 · 1994-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen understryks bl.a. att det ärangeläget att (KB) tar ett ökatnationellt ansvar för såväl litteraturförsörjning somutveckling av samverkan mellan forskningsbiblioteken. Förnärvarande pågår en om- och tillbyggnad av KB. Deplanerade arbetena har kunnat fullföljas planenligt utomvad avser de planerade utrymmena för KB.Utgrävningarna av två parallella bergrum förarkivändamål under byggnaden är klar och det ena av dessarum inreds som planerat.Medel för att inreda det andra bergrummet så att det kanutnyttjas som avsett saknas emellertid. Enligt debedömningar som finns kan kostnaderna begränsas till50 eftersom man nu kan utnyttja befintligatransportvägar m.m. Om bergrummet skall inredas senarekommer man att tvingas att på nytt ta upp dessatransportvägar, vilka man nu avser lägga igen.Behovet av arkivutrymmen är också synnerligen stort.Det bergrum som färdigställs kommer att direkt utnyttjasför redan befintligt bokbestånd och något utrymme förytterligare accessioner kommer inte att finnas. Det finnsbetydande risk att det snabbt måste upprättas andra depåermed bl.a. ökade kostnader och sämre service som följd.Enligt vår uppfattning är det således långsiktigtekonomiskt fördelaktigast att inreda båda bergrummensamtidigt -- en åtgärd som är i linje med vad som krävs föratt kunna fullfölja regeringens intentioner ibudgetpropositionen för KBs verksamhet.Behovet av att snabbt få till ståndsysselsättningsskapande åtgärder motiverar också att medelanvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetår. Vianser att regeringen bör positivt pröva de möjligheter tillutbyggnader av KB som vi ovan angett. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av Kungligabiblioteket.
mot · GH02Ub719 · 1994-01-25 00:00:00 — Stödet till icke-statliga högskolor Regeringen har beslutat ge tre teologiska icke-statligahögskoleutbildningar statligt stöd och rätt att utfärdahögskoleexamen om 80 poäng. En av dessa institutioner ärÖrebro Missionsskola med dess teologiska seminarium iÖrebro. Regeringens beslut är bra och i överensstämmelsemed ett motionskrav som vi tidigare framfört.I avtalet mellan staten och de teologiska icke-statligahögskolorna står det bland annat att bidragen skall räknasupp på samma sätt som gäller för de statliga lärosätena (jfr§ 4 i avtalet). Så sker nu inte i budgetpropositionen.I anslagen till statliga universitet och högskolor för1994/95 bakas den nya hyrespengen ihop medstudentpengen. Denna hyrespeng har de teologiskaskolorna inte fått del av. Detta måste bero på ett beklagligtförbiseende, som naturligtvis måste rättas till. Det rör sigom en uppenbar rättvisefråga.Riksdagen bör besluta om en uppräkning av bidragen tillde teologiska icke-statliga högskolorna på samma sätt somgäller för de statliga lärosätena. Det innebär att skolorna fåren integrerad hyrespeng-studentpeng. Finansieringen avutgiftshöjningen på bör ske inomutbildningsdepartementets ram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en integrerad hyrespeng--studentpeng till de tre teologiska icke-statliga högskolorna.
mot · GH02Ub720 · 1994-01-25 00:00:00 — Högre utbildning på hästområdet Hästen tilldrar sig ett allt större intresse i . Bådeför arbete, fritid och tävling kan man notera dettatilltagande intresse. Hästsektorn omsätter flera miljardervarje år. Ca 7 000 sysselsätts inom sektorn på heltid, ca 25000 på deltid.Hästen i skogen som alternativ till stora maskiner hargenom en ökad insikt om miljön fått en vidare utbredning.Redan för cirka tio år sedan gjordes en utredning vidskogsskolan i om hästen som alternativ vidröjning och gallring.Resultatet var överraskande positivt. Tendensen harhållit i sig. Det vittnar inte minst det stora intresse förkörutbildning som kan konstateras vid Wången om.Ridning är en sport som växer. 300 000personer denna sport. Det är den största flickidrotten.Ridhus fyller på många håll i landet rollen som fritidsgård.Travsporten är jämte fotboll landets största publiksport.Totalisatorspel omsatte över 7 miljarder kronor.En statlig utredning har utrett möjligheterna till attbygga på de gymnasiala naturbrukslinjerna med enhögskoleutbildning på hästområdet. Detta är en, medhänsyn till det växande hästintresset, mycket angelägenutbildning.I finns Wången, från början av 1900-taleten hingstuppfödningsanstalt som utvecklats till enmodern utbildning på hästområdet.Vi anser att en högskoleutbildning på hästområdet börutvecklas och delar av den lokaliseras till Wången.Utbildningsförutsättningarna är goda och en sådanlokalisering skulle även innebära en välkommenregionalpolitisk satsning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av enhögskoleutbildning på hästområdet och dess lokalisering.
mot · GH02Ub721 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen har sedan tillträdet 1991 arbetat för attupprätta som en tillväxt- och företagarnation. Bl.a.har det vidtagits en rad tillväxtbefrämjande skatte- ochavgiftssänkningar, en bättre riskkapitalförsörjning m.m.Stora resurser har också satsats med stora summor påforskning och utveckling. Allt detta är både bra ochnödvändigt.När det gäller utbildningssidan så har det även här gjortsföredömliga insatser på olika områden. Detta i akt ochmening att få en så bra kompetens som möjligt.Utbildningen har dock i huvudsak riktat sig till blivandelöntagare. Mycket få utbildningar finns att tillgå förblivande entreprenörer och företagare.Att bli egen företagare fordrar utbildning. Bådeteoretisk utbildning och praktisk erfarenhet från arbete iföretag är nödvändiga. Lagar och förordningar, ökadkonkurrens, kompetensutveckling, ökadinternationalisering etc ställer större krav än någonsin påegenföretagarna -- både nya och igång varande.Entreprenörsutbildning vid högskolan i i behöver fler entreprenörer avflera olika skäl. Bl.a. har ett stort antal arbetsplatserförsvunnit på många orter inom länet under de senasteåren. Näringslivet är på vissa orter ensidigt och därförsårbart. Därför är det viktigt med fler entreprenörer, vilketpå sikt bör leda fram till flera företag och därmed också ettmera diversifierat näringsliv.Efter några svåra år kan man nu skönja en rad positivatendenser i vårt län. Oaktat detta är det nödvändigt medytterligare åtgärder. behöver många flerpersoner som kan upptäcka möjligheter och nya affärsidéersamt se möjligheterna i dessa affärsidéer. Det är ocksåviktigt att få människor med bred kompetens som möjliggörsatsningar på nya områden och som kan använda sig avokonventionella metoder.Befintliga utbildningar i entreprenörskap är ofta alltförkortfattade och smala. En entreprenörsutbildning bör enligtmitt förmenande vara bred och omfatta bl.a. ekonomi,teknik, juridik, arbetsvetenskap, EU-kunskap och språk.Högskolan i representerar en mycket bredkompetens som till stora delar sammanfaller med detämnesbehov som redovisas ovan. Det finns kurser somantingen direkt eller med någon modifiering skulle passa välin i en entreprenörsutbildning. Kurser som''Produktinnovation och design'' och ''industriellmarknadsföring av trävaror'' är några exempel på sådanakurser. Den senare har anknytning till trä- ochskogsindustrin.Med tanke på den relativt höga arbetslöshet som f nråder borde det vara möjligt att anordna vissaentreprenörsutbildningar i samarbete medlänsarbetsnämnden i Värmland.Entreprenörsutbildning bör kunna erbjudas inom ramenför de utbildningsinitiativ som utbildningsdepartementetföreslår. Kompetensutveckling och entreprenörsutbildninggår väl ihop med de riktlinjer som chefen förutbildningsdepartementet skisserar för ''utbildningscheck''och ''trainee-utbildning''. bör vidareerbjudas tilldelning av fler utbildningsplatser inom ramenför sommaruniversitet. Med stöd av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet aventreprenörutbildning vid .
mot · GH02Ub723 · 1994-01-25 00:00:00 — Den högre utbildningen i är befolkningsmässigt Sveigesstörsta. Det är också huvudstadsregion. Utöver att mångahögre utbildningar av rikskaraktär är förlagda tillStockholm finns här också ett omfattande utbildningsutbudsom i första hand täcker regionens behov.Under senare år har en i många avseenden mycketmotiverad utbyggnad av högre utbildning skett i andra delarav . Många små och medelstora högskolor harstartats och bidrar aktivt till att förbättra möjligheterna attutveckla alla landets delar. Dessa högskolor är i allmänheten viktig angelägenhet för regionala myndigheter,näringsliv och fackliga organisationer, som deltar aktivt föratt främja högskolans verksamhet på olika sätt. Bl.a. beslutom utbildningsutbud och utbildningens förläggning är oftaföremål för samverkan mellan olika regionala intressen.Samma behov finns i . Det finnsockså ett aktivt intresse från kommuner, landsting,näringsliv och fackliga organisationer att delta i en sådansamverkan. Det försvåras av att utbildningen bedrivs avflera olika huvudmän med mycket självständiga styrelser.Här saknas ett naturligt organ där hela den högreutbildningen, dess utbud, lokalisering och annat kandiskuteras.Vi menar att det i hög grad åvilar regionen attgemensamt utforma ett sådant planeringsorgan, men detkräver medverkan även från statligt håll. Därför bör fråganom styrning av och parlamentariskt inflytande över denhögre utbildningen i län utredas, med syfte attskapa ett gemensamt planeringsorgan för staten,kommunerna och , näringslivet och de fackligaorganisationerna. Den viktigaste uppgiften för ett sådantorgan är självfallet att samla olika kompetenser ochintresset för att främja forskningen och utbildningen iregionen och göra den så bra som möjligt för att mötaframtida krav. Det skulle dessutom verksamt kunna bidratill att minska skillnaderna i utbildningsutbudet i regionensolika delar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens medverkan i ett regionaltplaneringsorgan för högre utbildning i .
mot · GH02Ub727 · 1994-01-25 00:00:00 — Tillsättning av högre akademiska tjänster Till professor i spanska vid harnyligen utnämnts en ung man med mindre än fem årslärarerfarenhet vid . Hans samlade akademiskameritering är också, så vitt man kan förstå, mycket sparsami förhållande till många av de övriga sökande. Han skrev sindoktorsavhandling och har därefter skrivitett fåtal vetenskapliga artiklar.Mot detta skall ställas den till synes mest meriteradesökande, en amerikansk kvinna med ca 25 årserfarenhet som universitetslärare. Hon har en massivvetenskaplig meritering i form av ett antal vetenskapligaartiklar och har dessutom framträtt vid ett trettiotalvetenskapliga konferenser. Hon har också innehaft fleratunga administrativa uppdrag vid olika amerikanskauniversitet.Så gott som samtliga sökande har överklagatutnämningen.Vi anser att regeringen ser över reglerna för hurvetenskapliga meriter skall värderas vid tillsättningar avhögre akademiska tjänster i landet. Man måste därvid sökaregler som i högsta möjliga grad sörjer för att de sakkunnigaär så objektiva som möjligt.Vi anser dessutom att överklagandeproceduren viddenna typ av tillsättningar ses över. Nya sakkunniga tordevara en nödvändighet när ett så tungt ärende som enprofessorstillsättning gått till överklagan. I det här aktuellafallet verkar överklagandeproceduren endast ha inneburitatt samma sakkunniga fått uttala sig en andra gång, ettförfarande som naturligtvis inte leder till någon förnyadbedömning eller till annat resultat än det ursprungliga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna för hur vetenskapliga meriter skall värderas vidtillsättningar av högre akademiska tjänster,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avöverklagandeproceduren vid tillsättningen av akademiskatjänster.
mot · GH02Ub728 · 1994-01-25 00:00:00 — Den resurstilldelning som i budgetpropositionen för1994-95 föreslås för /(HTU), landets minsta regionala högskola, innebär enneddragning jämfört med innevarande år.HTU är under uppbyggnad och måste enligt vår meningges rimliga förutsättningar för en fortsatt sådan. Högskolanär i stort behov av resurser, vilka kan möjliggöra sådanasatsningar som krävs för att säkerställa kvalitet iverksamheten. Exempel på mycket angelägna särskildasatsningar är bibliotek och data. Bakgrunden till det är attHTU -- till skillnad från flertalet övriga regionalahögskolor -- ej fått särskilda medel för satsningar inomdessa båda områden. Den gjorda uppbyggnaden haristället fått inrymmas i ordinarie löpande statsanslag.HTU har vidare fått lägga en mycket stor del av de extramedelstillskotten 1992--93 på att förlänga de tvåårigaprogrammen med ett tredje år. Detta har varit nödvändigtmed hänsyn till studenternas efterfrågan,internationalisering och kvalitet. Som en följd härav harHTU inte kunnat utöka antalet nybörjarklassser i tillräckligomfattning. Det efterfrågetryck till utbildningar vid HTUsom nu råder motiverar en utökning av justnybörjarplatserna.En utökning av resurserna motiveras också av denefterfrågan på fort- och vidareutbildning som finns frånnäringslivets sida. Kompetensutveckling av de anställdainom framför allt små och medelstora företag är angelägeninte minst i norra och i norra och mellerstaBohuslän. HTU har projekt som kan genomföras med dettasyfte när ekonomiska förutsättningar skapas. ämnena produktutveckling, moderntillverkningsfilosofi, kvalitetsstyrning, språk ochmarknadsföring. Formerna för dessa projekt är sådana attde med hjälp av ny teknik kan genomföras på destuderandes och företagens villkor (distansundervisning).Vi anser att en del av den framtida ökningen avhögskoleutbildningen i landet bör ske vidTrollhättan/. Målet bör vara att skapa en flexibelresursanvändning och en kraftfull ökad insats inomutbildningen.Vi motionärer är medvetna om att numerainte i detalj har att reglera verksamheten vid de enskildahögskolorna. Situationen är emellertid sådan att vi anserdet nödvändigt att fästa uppmärksamhet påsituationen vid landets minsta regionala högskola.Det ankommer i första hand på högskolan att själv görade prioteringar man finner angelägna. Redovisad kvalitetoch examination ger underlag för ytterligaretilldelning av medel från statens sida.Emellertid torde det vara svårt för högskolan att byggaut centrala institutioner som bibliotek och data utantillförsel av ytterligare medel.Om möjligt bör det också övervägas om medel tillHögskolan i Trollhät- tan/kan anvisas genom enomfördelning inom högskolesystemet.Vi förutsätter vidare att behoven vid iTrollhättan/kommer att beaktas i regeringensunder våren kommande regionalpolitiska proposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Högskolan iTrollhättan/.
mot · GH02Ub729 · 1994-01-25 00:00:00 — Högskolorna i --och --Borlängehar försökt finna olika slag avsamverkansformer. Förutsättningarna för att bilda ettfördjupat nätverk mellan de båda högskolorna utreddes isamband med avgivande av den fördjupadeanslagsframställningen. Arbetet med att fördjupasamverkan mellan högskolorna pågår. Härvid kommer denätverksmedel för forskning, , som ärunder fördelning att spela en betydelsefull roll.Högskolornas utveckling har mycket stor betydelse förGävle--Dalaregionens framtida utveckling. Därför är detviktigt att ta tillvara den utvecklingsvilja och deutvecklingsmöjligheter som finns hos de båda högskolorna.Det är viktigt att finna former för denforskningsanknutna utbildningen vid de mindre ochmedelstora högskolorna. För --Dalaregionen ärutvecklingen av Gävle-Dalafakulteten ett effektivt och brasätt att lösa frågan. Det är avgörande attkunna garantera kvalitén i verksamheten. Detta uppnåsgenom nära koppling till , KTH ochSLU.De nätverksmedel för forskarutbildning som är underfördelning kommer inte att vara tillräckliga. Högskolornahar i sin ansökan om medlen visat att förutsättningar finnsför en samverkan av betydligt större omfattning.De berörda högskolorna har vid en preliminärfördelning av tillgängliga nätverksmedel erhållit knappt 6miljoner kronor. Detta är en otillräcklig summa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för nätverk inom FoU-verksamheten för Gävle-Dalafakulteten.