ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02U803 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett internationellt miljöuniversitet i har skaffat sig ett gott internationellt rykte närdet gäller miljöinsatser.Inom /finns en stor samladkunskap och kompetens vad gäller forskning, utbildningoch utveckling på miljöområdet. Under harplaner funnits att tillsammans med ,och genomföra internationell utbildning inommiljöområdet. Planerna har ytterligare konkretiseratsoch behöver därför statligt stöd.Huvudintressenter bakom projektet är ,i M-län, , skildamiljöinriktade företag bl.a. Sysav (avfallsåtervinning),och samt FN-organisationerna (utbildningsfrågor), UNIDO(industriell utveckling) och (miljöfrågor).Utbildningsinsatserna skall koncentreras påvattenresursfrågor, ny teknologi för vattenrening,sophantering, energi och förnyelsebara energikällor.Målgrupperna är personer som verkar somsamhällsplanerare, industriledare och forskare i de baltiskaländerna och det gamla . Men avsikten är att närFN-institutet är i full verksamhet skall också u-ländererbjudas att deltaga.Behovet av att snabbt bistå de baltiska staterna i derasinsatser för att förbättra den tidigare så eftersattamiljösituationen är som bekant ytterst stort. har juett särskilt intresse av att våra grannländer kring Östersjöninte fortsätter att förorena vårt gemensamma hav, smutsaner luften eller använda sig av bristfällig teknologi, som i sintur kan förorsaka miljökatastrofer av olika slag.Malmö/Lund-området lämpar sig väl att bygga upp ettinternationellt miljöinstitut av denna typ, eftersom en bredkompetens inom de aktuella områdena finns här -- såväl vadgäller forskning och utbildning som industriellt ochadministrativt.Malmö har ett FN-organ, World MaritimeUniversity (WMU) och det finns planer på att etablera enmotsvarande FN-utbildning inom medicinsk-tekniskutbildning.Det finns därför flera goda skäl att välja just förett FN-organ av detta slag.För att dessa planer skall kunna förverkligas räcker detinte med att skilda regionala företrädare helhjärtat stödjertankegångarna. Det behövs också ett aktivt svensktengagemang i skilda internationella organ. Det krävs ocksåmedel för att låta denna idé utvecklas. Till viss del kanfinansiering ske på regional nivå, men staten kan ocksåkomma att behöva tillskjuta medel via bl.a.biståndsanslaget för . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd för etablerandet avett i .
mot · GH02U810 · 1994-01-25 00:00:00 — noterade i sitt betänkande 91/92:UU16vad regeringen sagt om östsamarbetet:Samarbetet medländerna i har en särskild karaktär.Syftet är att stödja dessa länder att bygga demokratiskainstitutioner och att utveckla marknadsekonomiskastrukturer, för de baltiska staterna även att bistå dessa attbefästa sin nationella suveränitet. finnsbetydande svenska utrikes- och säkerhetspolitiska,näringspolitiska och kommersiella intressen att tillgodose.Det treårsprogram som regeringen lade fast i sambandmed regeringsskiftet omfattar en miljardkronor till östsamarbetet. Samordningen av det svenskaöstsamarbetet sker i . Huvuddelen avdet bilaterala samarbetet kanaliseras genom Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA), Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS),SwedeCorp, samt SvenskaInstitutet.Det finns många andra aktörer inom östsamarbetetförutom ovan nämnda. Olika insatser görs via departement.Län, landsting och kommuner engagerar sig. Folkrörelseroch enskilda organisationer är viktiga samarbetspartnerssom hjälper till i olika länder att bygga upp demokratisktorganiserade sammanslutningar av liknande slag. Detsvenska näringslivet spelar en betydande roll när det gällerkunskapsförmedling om marknadsekonomi,industriproduktion och handelsutbyte.Idag finns inget samlat ansvar hos en myndighet för dettanya samarbete som blir allt mer omfattande. Detta medförsvårigheter att få veta vart man ska vända sig med frågor omolika samarbetsprojekt. Ärenden kan vandra runt mellanolika instanser och många har fått vänta på besked.Alla inblandade vill göra ett bra arbete men splittringen påflera myndigheter skapar osäkerhet och kanske även enofördelaktig bild av svensk byråkrati.Någon form av organisation behövs för östsamarbetetsom bereder, samordnar, upphandlar och verkställer destatligt finansierade insatserna. Informationsspridning iSverige om östsamarbetets möjligheter och i Central- ochÖsteuropa om demokrati och marknadsekonomi måste fåen framskjuten plats i verksamheten. Goda resurser måsteäven finnas så att allmänheten, näringslivet, statliga ochkommunala myndigheter samt enskilda organisationer kanvända sig dit med förfrågningar och förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en organisationför samordning av östsamarbetet.
mot · GH02U811 · 1994-01-25 00:00:00 — Behovet av nära kontakter mellan de politiskainstanserna och för den demokratiska utvecklingen iBaltikum är alltjämt stort. Via de olika folkrörelserna harkonkreta projekt genomförts av såväl materiell art somideellt stöd för den demokratiska utvecklingen ochvälfärden. Det har allt mer visat sig att de kontakter somutvecklats via folkrörelserna har varit effektiva och fungeratsom en kraft mot dem som arbetar anarkistiskt såvälekonomiskt, socialt som samhällspolitiskt.Redan under 1980-talet knöt till exempelnykterhetsrörelsen kontakter med såväl den sovjetiskanykterhetsrörelsen som de nationella rörelserna inuvarande randstater till . Det finns också ett stortintresse i de baltiska och östeuropeiska parlamenten för denfolkligt förankrade alkoholpolitiken. Även kulturpolitiskthar samverkan etablerats på många områden.Den sociala utslagningen har förstärkts genom attalkoholpolitiken har nedmonterats. Det har ökat våld,ungdomsfylleri m.m, som stör den demokratiskautvecklingen och förbättrat välstånd i bland annatBaltikum.Det är därför viktigt att , utöver ett aktivt stödtill de olika folkrörelserna, även aktivt stödjer dendemokratiska utvecklingen genom parlamentarisktvänutbyte. De olika grupperingarna i såsomkristna gruppen, nykterhetsgruppen m.fl. kan varavärdefulla bidrag för att visa på hur man kan samlas överpartigränserna för samordnande aktioner i sakfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till folkrörelser och detinomparlamentariska arbetet i de baltiska ochösteuropeiska parlamenten.
mot · GH02U812 · 1994-01-25 00:00:00 — Kooperationen är i än högre grad än tidigare ettalternativ i den privatiseringsprocess som pågår i Central-och Östeuropa.Problemet med många av ekonomier är har kastat sig huvudlöst in i en marknadsekonomi utanatt fundera på alternativ till det enskilda ägandet.De svenska konsumentkooperativa företagen gick i spetsen för att etablera ett europeiskt nätverkav kooperativa företag som har till syfte att genomkunskapsöverföring bidra till kooperativ utveckling iÖsteuropa. Detta nätverk, East and , som har sitthuvudkontor i har fått en bred anslutning bland dekooperativa organisationerna i såväl öst som väst.Förutom på egeninsatser medlemmarförlitar sig nätverket på de olika internationella ocheuropeiska finansieringskällor som finns, t.ex.Världsbanken, , EG:s Phare-program osv.för den kunskapsöverföring och de andra projekt som mangenomför.I syfte att få till stånd en så bred finansiering som möjligtär det viktigt att nätverket också kan kombinera denmultinationella finansieringen med bilateral finansiering.Därför bör även svenska biståndsorgan ställa sig positiva tillsåväl direkt finansiering som samfinansiering med andrainstitutioner för att stödja nätverkets verksamhet.I det sammanhanget är det viktigt att hålla i minnet denroll som den svenska kooperationen spelade vid tillkomstenav nätverket.Sverige är ännu inte medlem av EU. Därför deltar vi intei unionens biståndspolitik. Detta bör inte hindra att svenskabiståndsmedel används för samfinansiering avbiståndsprojekt. Detta skulle bl.a. vara till ovärderlig fördelför att utveckla inte bara ovanstående kooperativa nätverkutan även andra internationella nätverk som svenska icke-offentliga aktörer deltar i.Deltagande i internationella nätverk kommer att vara avväsentlig betydelse för alla svenska frivilligorganisationer avvilka den kooperativa rörelsen genom sin demokratiskamedlemsstruktur är en.Sverige är däremot med i . förbereder manför närvarande ett handlingsprogram för den socialaekonomin, dvs. den medborgarstyrda ekonomi som ocksåomfattar kooperationen.Detta program kommer särskilt att inrikta sig på attstödja en utveckling av den sociala ekonomin i Öst- ochCentraleuropa.Den bör noggrant följa arbetet ochefter det att handlingsprogrammet antagits aktivt verka föratt det kan förverkligas. Detta skulle också vara ett sätt attbefästa den föregångsroll som svensk kooperation spelar pådet internationella planet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till internationellakooperativa nätverk för utveckling i Öst- ochCentraleuropa,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att genomEuroparådet stödja utvecklingen av den sociala ekonomin iÖst- och .
mot · GH02U814 · 1994-01-25 00:00:00 — Den pågående demokratiska och ekonomiskautvecklingen i kan, åtminstone på , geen ny marknad för svenskt näringsliv. Företagen i har, med sin geografiska närhet, goda förutsättningar attskapa nya affärskontakter i synnerhet med och debaltiska staterna men även med andra delar av det gamlaSovjetunionen. har ett flertal affärskontakteretablerats, i första hand i Polen.För att kunna genomföra vanliga kommersiella affärermed dessa nya marknader ställs näringslivet inför mångaproblem. Det kan krävas många kontakter ,lagstiftningen är inaktuell eller under förändring,konvertibel valuta saknas osv. Den ännu osäkra politiskasituationen medför också stora risker. Detta innebär, attbåde tid och ekonomiska resurser måste tas i anspråk förolika kontakter och utredningar. Dessa och andra problemär särskilt besvärliga för de mindre och medelstora företag,som helt dominerar näringslivet i län. För dessaföretag kan problemen och frågorna bli så många och stora,att man helt avstår från att pröva en bra affärsidé.En stor hjälp för dessa företag skulle vara tillgång tillnågon form av riskkapital/mjuka lån, att användas under ettinlednings-och utredningsskede av en affärskontakt. För attunderlätta för företagen borde detta riskkapital kunnaförmedlas lokalt av länsstyrelsen.Vissa affärsidéer har ofta inslag av biståndsprojekt. Detkan t.ex. gälla arbetsmiljö, yttre miljö, infrastruktur,boende och utbildning. län skulle, med sinindustristruktur, kunna medverka när det gäller tillverkningav småhus och jordbruksmaskiner. Detta skulle ge bostäderoch mat för t.ex. de baltiska staterna och visssysselsättning i svensk industri. Inom miljöområdet kanlänsindustrin hjälpa till med utbyggnaden av reningsverkoch sophantering. I de fall sådana projekt inte kangenomföras på vanlig affärsmässig grund, bordebiståndsmedel kunna användas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgång till riskkapital vid affäreri ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av biståndsmedel.
mot · GH02U901 · 1994-01-25 00:00:00 — bör åta sig att arrangera en opartisk rättegångrörande den kända Lockerbiekatastrofen.En sådan rättegång kan återföra till dess rättaplats i världen, såsom en neutral plats för lösning av svårainternationella konflikter och problem.Hållandet av en sådan rättegång borde tillfredsställa allaparters önskemål.Regeringen, UD och andra organisationer börundersöka praktiska och andra möjligheter för ett sådantarrangemang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en internationell rättegång iSverige.
mot · GH02U902 · 1994-01-25 00:00:00 — Förbud mot export av miljöfarligt avfall Gränsöverskridande transporter av miljöfarligt avfalldikteras av ekonomiska krafter, d v s de fattiga ländernafrestas av ekonomiska orsaker att ta emot detta avfall motbetalning.Avfallet förs till områden där deponerings-,behandlingseller återanvändningsomkostnaderna är lägre,huvudsakligen på grund av svagare arbetsmiljö- ochmiljölagstiftning. De ekonomiskt starka och högtindustrialiserade länderna i utsätter därmedbefolkning och miljö i ekonomiskt svagare länder förförorening och/eller risk för förorening.Det har varit en hållning i nordisk politik,att föroreningsproblem skall lösas vid källan, bland annatgenom att minska avfallsmängderna. Principen om attförebygga istället för att behandla bör vara dengrundläggande principen för avfallspolitiken och i alllagstiftning om avfall.Den ökade miljömedvetenheten i de rikare länderna harlett till ständigt större och dyrare miljökrav utan enmotsvarande satsning för att införa ren teknologi.Mängderna av miljöfarligt avfall har därmed ökat och imånga industriländer har detta fört till stadigt ökande kravpå att exportera avfallet.Den globala reglerar visserligendenna handel med avfall, men innehåller på grund avindustrinationernas inställning inte ett förbud mot export avmiljöfarligt avfall från till icke OECD-länder.Sedan undertecknades haravfallshandeln inte minskat utan snarare ökat. Det storakryphålet är export som syftar till energiproduktion genomförbränning, återanvändning eller annan nyttiggörelse.De fattiga länderna saknar i de flesta fall både denadministrativa och tekniska kapacitet som behövs för attupprätthålla egna gällande förbud mot miljöfarligt avfall.Ett generellt förbud inom mot export av miljöfarligtavfall till icke skulle skapa en dubbel barriärsom den internationella, olagliga avfallsexporten skulle hamycket svårare att forcera.Nordiska Rådets miljöutskott som ställt sig bakom denordiska miljöministrarnas uttalande ,att miljöfarligt avfall bör tas om hand i det egna landet,menar att tiden är mogen att följa upp denna princip medkonkreta åtgärder.På miljöutskottets förslag antog vid sin41:a session den 9--i enrekommendation (nr 48/1992) till de nordiska ländernasregeringar att förbjuda export av miljöfarligtavfall, oavsett syfte och innefattande även återanvändning,till icke . Regeringarna rekommenderadesockså att arbeta för ett juridiskt bindande förbud inomBaselkonventionens ramar mot export av miljöfarligt avfallfrån till länder som inte är medlemmar iOECD. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot export av miljöfarligtavfall från till icke .
mot · GH02U903 · 1994-01-25 00:00:00 — Att miljöproblemen i är omfattande råder deti dag bred enighet kring. Utsläppen till luft och vattenbehöver minskas kraftigt och ekologiska balansåterställas.Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder för attförbättra miljösituationen i Östersjöregionen.Ett utvidgat och förstärkt vänortssamarbete borde i detsammanhanget kunna ges en framträdande roll.Genom att utvidga samarbetet och erfarenhetsutbytetmellan länderna i kan de skillnader sområder i ekonomisk och ekologisk utveckling överbryggas.De baltiska staterna och befinner sig i ettutvecklingsskede då stöd i olika former kan främja enpositiv utveckling i dessa avseenden. Också av andra skäl ärdet angeläget att stärka banden till dessa länder.På lokal nivå i finns omfattande erfarenheter ochkunnande vad avser bl a miljörelaterade områden. Genomett utbyggt vänortssamarbete kan svenska kommuneröverföra detta kunnande till vänorten i fråga. Dettaförutsätter att ekonomiska resurser avsätts för sådanaändamål. Även relativt små resurser kan resultera ieffektiva insatser. En del av det ekonomiska biståndet tillÖsteuropa bör därför kanaliseras via vänortssamarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett utvidgat vänortssamarbete förÖstersjöns ekologiska rehabilitering.
mot · GH02Ub301 · 1994-01-25 00:00:00 — Svensk glasutbildning finns endast i ochLessebo kommuner i hjärtat av det så kallade Glasriket.Utbildningen bedrivs inom gymnasieskolan men är avpraktiska skäl lokaliserad till med filialskola iKosta.Glashantverket har gamla anor i vår bygd, så ocksåglasutbildningen. lärde man sig att blåsa glasgenom att ''lärpojkarna'' på rasterna försökte blåsa glas somman såg mästarna göra. Kravet på en effektivare utbildninggjorde att man startade en ettårig såkallad inbyggd skola i samarbete med dåvarande NybroYrkesskola. Från läsåret 1969-70 är utbildningen tvåårig ochman har egna lokaler i . Hösten 1985startades utbildning också i , där man hyr lokaler påKosta Glasbruk.Den tvååriga kursen i glastillverkning har förnärvarande 24 intagningsplatser och en orienterandeenterminskurs i glastillverkning har plats för 8 elever.Glasskolan bedriver också uppdragsutbildning förKonstfackskolan i , Konstindustriella skolan iGöteborg och Konstskolan i . Dessutom harman viss fortbildning åt i län.När det gäller elevtillströmningen så är den oerhörtberoende av konjunkturerna. I högkonjunktur rekryterarbranschen direkt efter avslutad grundskola. Överläggningarkommer att ske mellan olika intressenter omutbildningens inriktning och omfattning. Bland annat skallutbildningens längd och nivåindelning diskuteras. Medtanke på nuvarande åldersstruktur inom näringen ärnaturligtvis utbildningen en viktig överlevnadsfråga.Aktuella sökande till den tvååriga utbildningen kanindelas i tre kategorier, nämligen de som går direkt frångrundskolan, de som redan har en gymnasieutbildning samtnordiska elever. I samband med gymnasieskolansförändring har vissa specialutbildningar av glasskolans typkommit i kläm. Elevernas hemkommuner har nämligen inteaccepterat ytterligare en gymnasieutbildning. Liknandeproblem har uppmärksammats inom t.ex. vissamusikutbildningar, naturbruksutbildningar, utbildningarför guldsmeder, optiker, florister, gjutare, elektriker, visskonstsmidesutbildning samt vid båtbyggarskolan iStorebro. Här är det ganska vanligt att man söker in medannan typ av gymnasieutbildning bakom sig.Då glasutbildningen måste bedömas både som enriksangelägenhet och som en nordisk angelägenhet är det avvikt att alla hinder för en aktiv rekrytering undanröjs.Möjligheterna till att ta emot nordiska elever är redantillgodosedda genom statens försorg. Om inte svenskaelever ges bättre möjligheter att söka sig till glasutbildningefter gymnasieutbildning, kommer elevunderlaget attsjunka dramatiskt och därmed allvarligt hota branschenslångsiktiga rekryteringsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att undanröja hinderför en aktiv rekrytering av elever till glasutbildningen iOrrefors och .
mot · GH02Ub302 · 1994-01-25 00:00:00 — Begreppet ''etik'' har blivit en hett omdebatteradfråga i samband med att regeringen presenterade sinapropositioner om nya läroplaner för grund- ochgymnasieskolan.Vänsterpartiet konstaterade i sina motioner omläroplanerna (1993/94:Ub12 och 1993/94:Ub43) attformuleringen leder till farhågor om begynnande religiösintolerans. Dessa farhågor, menade vi, borde räckt för atthelt ta bort denna olyckliga formulering.Vi var långt ifrån ensamma om vår kritik. Forskare ochsamhällsdebattörer ur alla läger reagerade starkt ochdebatten har rasat på kultur- och ledarsidor.Liberalen Per T skrev till exempel i : ''Det här kan förefalla som enföga betydelsefull strid om ord. Det är det inte. Skolan skallvara fri från religiösa pekpinnar. Alla föräldrar i Sverigemåste, vilken tro de än bekänner sig till, kunna skicka sinabarn till skolan med gott samvete. ''ifrågasatte i den14 december om formuleringen över huvud taget stod isamklang med regeringsformens principiella värn avminoriteters ''möjlighet att behålla och utveckla ett egetkultur- och samfundsliv''.Det framkom vidare att beslutet i utbildningsutskottetvilade på en minst sagt oklar grund. Borgerliga ledamötergick ut i media och förklarade sitt agerande iutbildningsutskottet med att de accepterat formuleringeneftersom de var satta under press om regeringskris om deinte accepterade förslaget.Senare framkom det att det inte alls varit någondiskussion i regeringskretsen om att kds tänkte lämnaregeringen på denna fråga. Det finns alltså all anledning attåterigen få frågan prövad eftersom läroplanerna ännu inteär färdiga och eftersom alla ledamöter nu kan förväntasagera utifrån sin övertygelse och inte under hot.Vänsterpartiet vidhåller alltså sin uppfattning attformuleringen om ''etik och västerländskhumanism'' inte ska finnas med i läroplanerna. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begreppet ''etik ochvästerländsk humanism'' inte skall finnas med iläroplanerna.
mot · GH02Ub306 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbildningsmöjligheterna för autistiska och döva barn En grundläggande värdering är att barn, ungdomar ochvuxna med funktionshinder i likhet med övrigasamhällsmedborgare, har rätt till en likvärdig utvecklingoch utbildning.Sverige är på många sätt en av världens ledandenationer när det gäller att ge förutsättningar för en brautbildning för elever med funktionshinder. Specialskolornahar genom sina resurs- och kunskapscentra kommit att blien mycket viktig resurs för hela det allmänna skolväsendet.Tyvärr gäller detta inte den lilla grupp barn med handikappi form av autism och dövhet eftersom det råder en vissoklarhet om specialskolans roll och ansvar för denna grupp.Det finns ungefär åtta barn i som är döva ochautistiska. De kommunicerar på teckenspråk. Detta är barnsom helt saknar möjligheter till vidare utbildning från13 års ålder. När särskolans kapacitet kanerbjuda dessa barn ökad stimulans och kunskapsutvecklingpå grund av deras dubbla handikapp lämnas de nu till entillvaro av stagnation och ''underutveckling''. I det längreperspektivet blir dessa ungdomar krävande vårdfall somkommer att kosta samhället stora ekonomiska resurser.Dessa barn kräver en annan typ av skola, boende ochfritidsverksamhet än vad dagens specialskolor kan erbjuda.Åsbackaskolan är en specialskola för döva ochutvecklingsstörda barn från hela . Där bedrivsundervisning, som är särskilt anpassad utifrån dessa eleversbehov. De får leva i en teckenspråklig miljö, dvs. att såvälelever som alla vuxna kommunicerar på teckenspråk.Under 1990 arbetade en projektgrupp på skolan fram ettförslag för att utveckla en verksamhet för döva ochautistiska barn. Projektet har dessvärre inte kunnatfullföljas.Det övergripande målet för specialskolans verksamhetfinns formulerat i skollagen: ''Utbildning i specialskolanskall syfta till att ge barn och ungdomar med synskada,dövhet, hörselskada eller en talskada en till varje elevsförutsättningar anpassad utbildning som så långt det ärmöjligt motsvarar den utbildning som ges i . ''Skollagen omfattar även barn med handikapp i form avautism och dövhet.Jag anser att dessa barns skolgång inteär tillfredsställande. Det är synnerligen angeläget att stärkasituationen för dessa barn som annars riskerar att lämnasutan möjligheter till likvärdig utbildning och utveckling somövriga barn i det svenska samhället. Resurser måstetillkomma för att tillförsäkra detta fåtal barn möjligheter tillutbildning och träning att kommunicera med omvärlden.Det behövs inrättas en specialskola för barn med handikappi form av autism och dövhet.Statens institut för handikappfrågor i skolan () börta ansvar för en analys av ansvars- ochfinansieringsfrågorna. Det är också viktigt att företrädareför , kommunerna och berördhandikapporganisation ingår i genomlysningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att tillförsäkra barnmed handikapp i form av autism och dövhet bättremöjligheter till utbildning.