mot · GH02A67 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling Vi är mycket tveksamma till regeringensmålformuleringar för regionalpolitiken. Det kan på godagrunder ifrågasättas om det överordnade målet att öka denenskildes möjligheter att fritt kunna välja arbete ochbostadsort är realistiskt.Vi har tidigare föreslagit att tillgångar överförs frånFond 92--94 till ett värde av till ettriskkapitalbolag att användas som riskkapital för kvinnligtföretagande (mot 1993/94:N297). Vi anser mot denbakgrunden att det inte finns anledning att utformaregionalpolitiken i ett könsperspektiv. Jämställdhetsfrågorbör enligt vår mening vara en gemensam angelägenhet förhela landet. Vi ställer oss avvisande till formuleringarna omkönsperspektiv i regionalpolitiken.Vi delar inte regeringens uppfattning att de särskildaregionalpolitiska medlen skall öka i omfattning, snararemåste de minska.Vi instämmer i Industriförbunds kritik motföretagsinriktade åtgärder, till vars synpunkter ävenSvenska ansluter sig. Kritiken gårut på att den statliga näringspolitiken måste ha som mål attskapa gynnsamma generella villkor för industriellverksamhet och företagande, oberoende av var i landetsådan verksamhet bedrivs. Staten bör vara restriktiv när detgäller att införa generella stödsystem där individuellaföretag gynnas eftersom det finns risk att resurser kankomma att bindas i företag och branscher utanframtidsutsikter, att nödvändig strukturomvandlingförsenas och att konkurrensen snedvrids mellan företag somfår stöd och andra som inte får.Vi instämmer i regeringens uppfattning att de mindreoch medelstora högskolorna spelar en viktig roll förregionernas och därmed hela landets utveckling. Vi hållerockså med om att ett effektivt och väl fungerandekommunikationsnät utgör en viktig förutsättning förSveriges ekonomiska utveckling. Statens insatser iregionalpolitiken måste främst inriktas på att skapaförutsättningar för goda kommunikationer. Ävenutbildning och forskning måste tillmätas större betydelse.Vi menar att den väsentliga grunden för att öka denregionala konkurrenskraften är investeringar i infrastrukturmen också i utbildning och forskning.Av särskild betydelse för de boende och företagen iNorrlandslänen är de stora avstånden och bristen påeffektiva, gemensamma, transportmedel. De boende iNorrland är därför mycket beroende av bilen. Långabilresor är kostsamma. Ett sätt att minska olägenheternamed de långa avstånden är att sänka bensinskatten iNorrlandslänen. Regeringen bör återkomma med ettförslag till bensinskattesänkning inom Norrlandslänen iregionalpolitiskt syfte.Som framhålls i propositionen ''finns det ett betydandeantal olika statliga stöd som företag kan beviljas. Det finnsockså flera aktörer som kan lämna stöd för ibland sammaverksamhet. De mest omfattande företagsstöden finns inomregionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochnäringspolitiken. Sammanlagt omfattar dessa stöd mångamiljarder kronor varje budgetår. ''Regeringen menar att det är önskvärt med en ökadsamordning av den statliga stödgivningen. Vi menar att detär oundgängligen nödvändigt. Systemet måste stramas uppoch bli enhetligt. Onödiga eller konkurrenssnedvridandestöd eller stöd som av annan anledning kan ifrågasättasmåste mönstras ut. Handläggningen måste bli enhetlig ochgemensam i de fall stöd måste utgå. Stödgivningen skallpräglas av restriktivitet och återhållsamhet. Den avregeringen aviserade utredningen om samordning av statligtstöd m m måste alltså bygga på ett kritiskt, restriktivt ochstramt förhållningssätt i syfte att väsentligt minska statenskostnader för regionalpolitiken samt riskerna förkonkurrenssnedvridning.Vi kan acceptera ett tillskott till StiftelsenNorrlandsfonden men menar att fondensverksamhetsområde måste utvidgas till att omfatta ävenGävleborgs län. Näringslivsstrukturen i är ihög grad densamma som i de fyra övriga Norrlandslänen.Problemen är desamma men också möjligheterna. Viinstämmer således i i länuppfattning att Norrlandsfonden på ett påtagligt sätt skullekunna medverka till ansträngningarna att förnyanäringslivet och därmed också stärka den mycket svagaarbetsmarknadssituationen i länet.Vi avvisar förslaget om särskilda regionala åtgärder förregional utveckling och tillväxt under /skulle enligt regeringenn tas från demedel regeringen föreslagit för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i årets budgetproposition. Att avsätta ett beloppför detta ändamål kan ifrågasättas från saklig synpunkt.Vidare kan ifrågasättas om det är lämpligt att läggautportioneringen hos länsstyrelserna. Dessutom är förslagetinte förenligt med vår inställning tillarbetsmarknadspolitiken såsom den redovisats i vårarbetsmarknadspolitiska motion.I avvaktan på ytterligare utredningar och förslag anser viatt det inte finns anledning att göra några genomgripandeförändringar i budgeteringen. Vi föreslår därför oförändratanslag i fråga om regionala utvecklingsinsatser, ersättningför nedsättning av socialavgifter, vilket för övrigt ocksåregeringen föreslagit, sysselsättningsbidrag ochglesbygdsmyndigheten. Vi godtar regeringens förslagbeträffande medel till lokaliseringsbidrag, täckande avförluster på grund av kreditgarantier till företag pålandsbygden, särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder, expertgruppen för forskning omregional utveckling, kapitaltillskott till en utvecklingsfondför Västnorden, transportstöd och lokaliseringslån.Vi är tveksamma till om tillskottet till Norrlandsfondenskall finansieras genom en motsvarande neddragning avanslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder /95. Vårt arbetsmarknadspolitiska förslaginnefattar ju redan en mycket kraftig neddragning avanslaget. Genom att t ex inte höja anslaget för regionalautvecklingsinsatser på sätt regeringen föreslagit öppnar vien möjlighet för finansieringen av tillskottet tillNorrlandsfonden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen,2. att , om yrkande 1 avslås, inte godkänner detsom regeringen förordar om målen för regionalpolitiken,3. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om mål ochriktlinjer för regionalpolitiken,4. att , om yrkande 1 avslås, inte godkänner detsom regeringen förordar om landsbygdsstöd,5. att , om yrkande 1 avslås, inte godkänner detsom regeringen förordar om kommersiell service,6. att , om yrkande 1 avslås, inte integodkänner det som regeringen förordar omsysselsättningsbidrag,7. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omföretagsinriktade åtgärder,8. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att denväsentliga grunden för att öka den regionalakonkurrenskraften är investeringar i infrastruktur menockså i utbildning och forskning,9. att , om yrkande 1 avslås, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enbensinskattesänkning inom Norrlandslänen,10. att , om yrkande 1 avslås, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att denaviserade utredningen om samordning av statligt stöd m.m.måste bygga på ett kritiskt, restriktivt och stramtförhållningssätt i syfte att väsentligt minska statenskostnader för regionalpolitiken samt riskerna förkonkurrenssnedvridning,11. att , om yrkande 1 avslås, inte godkännerdet som regeringen förordar om särskilda regionalaåtgärder för utveckling och tillväxt /95,12. att , om yrkande 1 avslås, till Regionalautvecklingsinsatser anvisar ett lägrebelopp för /95 än vad regeringen föreslagiteller således 1 (C 2),13. att , om yrkande 1 avslås, tillSysselsättningsbidrag anvisar ett lägrebelopp för /95 än vad regeringen föreslagiteller således (C 5),14. att , om yrkande 1 avslås, tillGlesbygdsmyndigheten anvisar ett lägrebelopp för /95 än vad regeringen föreslagiteller således ,15. att , om yrkande 1 avslås, som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om attNorrlandsfondens verksamhetsområde utvidgas till attomfatta även ,16. att , om yrkande 1 avslås, med avslag påregeringens finansieringsförslag, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omfinansieringen av tillskottet till Norrlandsfonden.