mot · GH02Jo690 · 1994-01-25 00:00:00 — Riodeklarationen om miljö och utveckling var epokgörande och ökadepåtagligt miljömedvetandet i världen. Den blev startsignalför ett omfattande mellanstatligt miljösamarbete.Miljökonferensen i blevytterligare ett viktigt och betydelsefullt steg i miljöarbetet.Riokonferensen (UNCED) hade miljö och utvecklingsom tema. Mycket tid ägnades åt miljöförstörelse ochfattigdom samt utvecklingsländernas miljöproblem.Genom Riodeklarationen har de deltagande länderna åtagitsig att sträva mot en hållbar utveckling, som bygger på enanpassning till de naturliga kretsloppen. För första gångenhar vi fått ett långsiktigt miljömål som omfattas av allaländer.På antogs också , som är enhandlingsplan och vägvisare för att uppfylla de långsiktigamål som anges i Riodeklarationen. Agenda 21-arbetet harredan nu fått stort genomslag i vårt land och i världen.Många kommuner är igång med eget lokalt Agenda 21-arbete. Även miljögrupper, företag och enskilda personerarbetar aktivt för att skall förverkligas.Regeringens proposition 1992 överlämnade regeringen en skrivelse till (1992/93:13) om UNCED. Där redovisadeskonferensresultatet, regeringens syn på detsamma och hurbesluten från skulle förverkligas. Det blevemellertid inte några konkreta förslag utan regeringenlovade återkomma till med förslag till åtgärder.Nu har regeringen presenterat en proposition för hurman tänkt genomföra de beslut som fattades vid om miljö och utveckling . föreslåsfatta två beslut; dels att godkänna den huvudsakligainriktningen av arbetet med att genomföra Riobeslutet ochdels att godkänna den huvudsakliga inriktningen av densvenska strategin för det globala samarbetet för hållbarutveckling.Propositionen ger en genomgång av svensk miljöpolitik.Men precis som flera andra propositioner på miljöområdetinnehåller den mycket få konkreta förslag. Detta trotslöften om motsatsen i UNCED-skrivelsen. Återigen harregeringen presenterat en proposition som till karaktärenmer liknar en skrivelse till . Propositionensallmänna utformning med en beskrivning av dagsläget ochfrämst förslag till en mängd utredningar bildar enligt vårmening inte tillräckligt underlag för de beslut som riksdagenföreslås att fatta.Vi föreslår, att ger regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag till mer preciserade mål, strategieroch medel.Vi väljer ändå att kommentera en del tankar/förslag somförs fram i propositionen. hänvisar vi till andrasocialdemokratiska motioner med denna inriktning somlagts fram för , särskilt gäller det vår miljömotion''Mot en grön ekonomi''.Uppföljning av RiobeslutetI tidigare motioner har vi föreslagit att Riokonferenseninklusive arbetet med skall följas upp med enbrett sammansatt kommission med företrädare för bl ariksdag, kommuner, näringsliv, fackliga organisationer,forskare och föreningar. Kommissionens uppgift bör varaatt hålla samman den nationella uppföljningen och utgörainspirationskälla och idéspruta för svenskt miljöarbete. Attvi valt en kommission beror på att den får en mer oberoendeställning och därmed en bredare förankring i samhället änregeringens förslag. Vår uppfattning delas av många avremissinstanserna till ''Riodeklarationen om miljö ochutveckling och ''.Vi föreslår att uppmanar regeringen atttillsätta en brett sammansatt kommission för svensktAgenda 21-arbete. Kommissionen bör också ha till uppgiftatt förbereda FN:s stora uppföljning av UNCED, som ärplanerad till 1997.EES/EUI regeringens strategi för uppföljning av Riobeslutetskrivs i propositionen att ökade resurser bör disponeras tillmiljöarbete inom ramen för EES och EU. Ibudgetpropositionen finns emellertid inga ökade anslag försådant arbete. Möjligen kan en ökning av miljö- ochnaturresursdepartementets förvaltningsanslag ses som ensådan förstärkt resurs. Vad regeringen egentligen avserframgår inte.Socialdemokraterna anser att en förstärkning av deteuropeiska miljöarbetet är nödvändigt, eftersom vi i så storutsträckning påverkas av EU:s miljöarbete och miljöregler.Detta gäller antingen vi blir medlemmar i eller inte. Vianser att ökade personella resurser behövs både i Brysseloch i andra europeiska länder. Det är ett effektivt sätt atthitta kanaler till beslutsfattare och opinionsbildare i de olikaländerna.I utredningen om miljökonsekvenserna av ettmedlemskap i anges flera miljökrav som behöveruppfyllas för att svensk miljö inte skall bli sämre vid ettmedlemskap. Det gäller exempelvis att minska de ökadetransporternas miljöeffekter. Utredningens slutsatserstärker vår tro att miljöarbetet gentemot övriga Europamåste stärkas.Dessa tankar utvecklas mer i vår miljömotion ''Mot engrön ekonomi''. Där föreslår vi också att anslå 2miljoner kr till Kemikalieinspektionen för mer intensivtarbete gentemot EU. Detta område är särskilt angelägetmed tanke på att EU skall se över sin kemikalielagstiftningoch förhoppningsvis skärpa kraven så att de når vår nivåeller högre.MiljökonsekvensbeskrivningarSocialdemokraterna införde krav påmiljökonsekvensbeskrivningar i NRL. Vi anser att dessa ärbra instrument för att förebygga miljöproblem. En bredareanvändning av miljökonsekvensbeskrivningar är därförangeläget att införa. Viktiga beslut som tas av statliga verkoch kommuner samt en mängd nationella beslut, som t exskatteomläggningar, bör miljökonsekvensbeskrivas. Det fåremellertid inte bli en papperstiger som försvårar etteffektivt beslutsfattande. I de flesta fall behövs endast enöversiktlig beskrivning av konsekvenserna för miljön innanbeslut fattas. I andra fall kan miljökonsekvenserna befarasvara så stora att mer omfattande beskrivande arbete börläggas ner.Vi ser positivt på regeringens förslag att se överregelsystem, instruktioner, författningar m m för attbedöma behovet av miljöanpassning. Men det får intestanna. Konkreta förslag till hur miljöregler skall inlemmasi verksamheten måste utformas. Därför föreslår vi attriksdagen ger regeringen i uppdrag att återkomma med ensådan redovisning snarast.MiljöövervakningI regeringens proposition diskuteras vikten av att ökaengagemanget i den internationella miljöövervakningenliksom etablerandet av ett miljödatacentrum i Kiruna.Några beslut föreslås dock inte. Socialdemokraterna ställersig positiva till resonemanget om miljöövervakning.Det är också angeläget att utveckla redovisningen av hurväl miljömålen uppfyllts i samband medpresentation av finansplanen. Denna redovisning börkopplas till både en grön BNP och Naturvårdsverketsmiljöindex. Det krävs en utveckling av dessa tankar för attmiljöredovisningen skall bli förståelig för andra än experter.Det är viktigt att miljöindex-systemet presenteras på ettsådant sätt att det blir möjligt att jämföra förändringar övertiden och koppla dem till hur väl landets miljömål uppfylls.Vi föreslår att ett sådant uppdrag läggs på Naturvårdsverketi samband med uppdraget att utveckla en strategi förinternationellt miljöövervakningsarbete.Fysisk planeringKrav på kommunala översiktsplaner infördes i och medplan- och bygglagen . Meningen var att stärkakommunernas fysiska planering. Tanken var även attmiljöhänsyn skulle tas med i planerna. Den förstaomgången översiktsplaner är nu färdiga och harsammanställt resultaten av detta arbete. Det verkaremellertid som om miljöaspekterna är dåligt behandlade ide flesta översiktsplaner. Detta är i så fallotillfredsställande.Vi föreslår därför att begär att regeringenredovisar sammanställning. Därefter bör förslagtill åtgärder för att stärka miljöinslaget i planerna samt gedem större tyngd i det kommunala arbetet redovisas.Riktlinjer bör i samband med detta utarbetas förmiljöanalyser och infogas i den föreslagna miljöbalken.Regeringen bör redovisa de förslag till ändringar i PBLrespektive NRL som erfordras för att en skärpt miljöhänsynskall kunna genomföras.Vi vill också ta upp vikten av att länsstyrelserna meraktivt arbetar med landskapsplanering. Den regionalaöverblicken gör det möjligt för att planeramarken så att små biotoper, som är mycket värdefulla förnaturmiljön inklusive växter och djur, bevaras i tillräckligomfattning. Därtill behövs spridningskorridorer tillnäraliggande marker.De areella näringarnaRegeringen beskriver olika miljömål som skall gälla dearella näringarna. Men när det kommer till konkretaåtgärder blir texten mager. Vi noterar även att regeringenförhåller sig passiv när det gäller stimulans till detekologiska jordbruket. På detta område är detsocialdemokraterna som drivit på. I årets jordbruksmotionanslår vi till det ekologiska jordbruket.I övrigt hänvisar vi till jordbruks- och miljömotionen därvi närmare redogör för vårt alternativ.Försvaret och miljönFörsvaret och miljön behandlas mycket översiktligt ipropositionen. Inga förslag med anknytning till miljön läggsfram. Trots att den militära verksamheten har ankytning tillmiljön på flera sätt; själva verksamheten förorenar miljön,rester av gamla vapen m.m. finns kvar i naturen ochslutligen kan militären användas för att hjälpa till vidmiljökatastrofer. En stor del av den militära forskningenborde också kunna användas i miljövårdens tjänst.1993 års uppdrag att redovisa miljökonsekvenser av denmilitära verksamheten är ett steg i rätt riktning. Men vi skallinte stanna där. I första hand anser vi att militären imöjligaste mån skall omfattas av de miljöregler som gälleri samhällets övriga verksamheter. Detta gäller ävensubstitutionsprincipen. Dessutom bör all militärverksamhet miljökonsekvensbeskrivas och bedömas utifråndessa kriterier. Det är också angeläget att områden som äri behov av sanering åtgärdas. Detta bör ske inom ramen fördet normala försvarsanslaget. För övrigt hänvisar vi till densocialdemokratiska motionen om fred och nedrustning.Kommunerna och Agenda 21Precis som regeringen anser vi att det lokala Agenda 21-arbetet är viktigt. har miljön fått stortgenomslag i kommunerna och miljöplaner ochmiljöprogram har utformats. Ofta ligger detta arbete väl ilinje med . Men det måste även in en större delnytänkande i miljöarbetet.Därför är det viktigt att dra in ideella organisationer,företag och innovativa personer. Ett sådant arbete börinitieras och samordnas av kommunerna via exempelvismiljövårdsråd eller dylikt. Men det är också bra att få ettregionalt och nationellt samarbete där idéer och godaexempel kan spridas -- ett arbete som leder motattitydförändringar och början till nya livsmönster. Dennationella kommissionen vi tidigare föreslagit bör här ha enviktig uppgift att stimulera detta arbete.För att förändra det traditionella västerländskalivsmönstret till en livsstil som leder till en hållbarutveckling i världen krävs förutom information ochutbildning att folk aktivt stimuleras att anpassa sig till mermiljövänligt handlande. med fleraorganisationer har gjort en stor insats för att förmåmänniskor att köpa och efterfråga miljövänliga produkter.Nu måste kommunerna och samhället fortsätta att stimuleradetta beteende.Ett exempel på sådan stimulans utgör den sänktaavfallstaxan som praktiseras i alltfler kommuner. Ävenandra kommunala taxor bör utformas för att styra över motett mer miljövänligt och resurssnålt livsmönster. Konkretaidéer och praktiska pedagogiska exempel inom mångaområden krävs för att vi skall kunna börja styra mot enhållbar utveckling. Det krävs ett nytänkande av stora mått.Genom att samhället inklusive kommunerna aktivt verkarför ett okonventionellt arbete i samarbete medorganisationer, företag och enskilda personer kan idéerkomma fram och förverkligas. Men en del trögheter isystemet måste byggas bort och riskvilligt kapital tas framför utveckling av idéer och produkter.Det gäller exempelvis mer storskaliga projekt som attersätta dagens slösaktiga och föga effektiva avloppssystemmed något som bättre tar vara på avloppets resurser i formav näringsämnen och värme -- ett system som infogarhushållsavloppet i samhällets kretslopp.I budgetpropositionen anslog regeringen 7 miljoner krför det kommunala arbetet med . Det ställer vioss positiva till, men det krävs ytterligare åtgärder för attstimulera detta arbete i en mängd samhällsektorer. Därförbör tydliga miljöuppdrag läggas in i samhällets alla sektorer.Ett bra sätt att påskynda integreringen av miljöåtgärder iolika samhällssektorer är att utnyttjamiljöhandlingsprogram som pådrivare.UtvecklingssamarbeteRisken att miljöförstörelse leder till allvarligahälsoproblem måste beaktas mer i biståndsarbetet. Därtillkommer att miljöproblemen kan leda till sämrejordbruksproduktion både vad gäller kvantitet och kvalitetoch därmed till svält och sjukdomar. Redan nu har Sverigebörjat få en del miljöflyktingar, framför allt från Östeuropa.I biståndsarbetet måste risken för miljöflyktingaruppmärksammas mer. I det perspektivet är miljöbiståndetoerhört angeläget. Det handlar inte bara om globalmiljöförstörelse utan i detta fall även om fred och säkerhet.Vi kan också konstatera att kretsloppet inte nämns, trotsatt kretslopp och avfallsfrågor är betydelsefulla även iutvecklingsländerna. Särskild uppmärksamhet bör ägnasrisken för handel med avfall och särskilt miljöfarligt avfalltill länder med dåliga möjligheter att omhänderta deindustrialiserade ländernas restprodukter. Detta kankomma att bli ett stort framtida miljöproblem, trots att deflesta industriländer skrivit på somreglerar handel med farligt avfall.Även den fysiska planeringen bör ägnas storuppmärksamhet i det internationella biståndsarbetet liksomden miljön. Många av utvecklingsländernasstorstäder har en usel miljö. Luftföroreningar och trängselliksom olyckor då bilar, fotgängare och djur möts ärallvarliga problem. Det är angeläget att arbetar föratt dessa frågor tas upp vid uppföljningen av UNCED 1997.Jordbruk och genmaterialI propositionen behandlas jordbruket iutvecklingsländerna mycket summariskt, trots att dettaborde vara en av de mest angelägna frågorna. De fattigaländerna bör få hjälp att odla mat till sin egen befolkningutan att förstöra landets jord eller människors hälsa. Den''gröna revolutionen'' då hybridgrödor, som kräver storainsatser av bekämpningsmedel och handelsgödsel,lanserades har delvis kommit av sig. Men denstrukturomvandling som påbörjades finns fortfarande kvar.Exportgrödor har fått ersätta de inhemska matvarornasom ris och bönor. Självhushållningen har delvis slagits utoch många småjordbrukare har tvingats i konkurs dåvärldsmarknadspriserna sjunkit och fått flytta till områdenmed sämre jordar. blir hälsoeffekterna avjordbrukets kemikalisering allt tydligare med ökad frekvenscancer, allergier och fosterskador.Fortfarande kräver och InternationellaValutafonden strukturell anpassning, dvs en anpasssning tillvärldsekonomin och en ökad satsning på export för attbevilja lån. I första hand anser vi att den fruktbara jorden iutvecklingsländerna skall användas till att försörja den egnabefolkningen. Som ett led i denna utveckling måsteskulderna skrivas av. Detta utvecklar vi mer i vår motion omfred och säkerhet.Från miljösynpunkt är det viktigt att stimulera till ettresurssnålt jordbruk med inhemska grödor som äranpassade till landets jordar och landets klimat. Idagförsvinner stora delar av det inhemska frömaterialet tillförmån för mer förädlade grödor, ofta anpassade tillvästerländska jordbruksmetoder. Företag och forskare fåridag gratis tillgång till tredje världens genetiska material.Ofta förädlas det och patenteras för att sedan säljas tillbakaför dyra pengar. Denna utveckling måste motarbetas ochlandets egna genetiska resurser bör utvecklas till att bli entillgång för landet. Internationellt bör regler utarbetas förhandel med genetiska resurser. Det är också nödvändigt attge stöd till nationella genbanker med fröer som landetsbönder själva kan använda utan kommersiellamellanhänder.I bioteknikens spår blir många utvecklingsländersgenmaterial kommersiellt viktigt. Det finns även risk attutvecklingsländerna med sin sämre miljölagstiftning ochsämre kontroll blir försöksfält för utplantering av genetisktmodifierade grödor eller andra organismer. Dessa problemtogs upp under och ingår delvis ikonventionen om biologisk mångfald. Men börverka för skarpare regler vad gäller användning avländernas genetiska resurser och forskning och användningav genetiskt modifierade organismer.Handel och miljöNär det gäller möjligheterna att driva miljöfrågornainom ramen för hänvisar vi till vad som anförs i densocialdemokratiska miljömotionen ''Mot en grönekonomi''. Vi instämmer med regeringens förslag att arbetaför att få till stånd förhandlingar om miljö och handel inomramen för . Frihandelsavtal bör kunna bli ett effektivtsätt att styra världen mot en hållbar utveckling.En anledning är att olika miljökrav i skilda ländernaturligtvis snedvrider konkurrensen till förmån för ländermed de lägsta miljökraven. Därför måste man inom GATTbörja diskutera också gemensamma lägsta miljökrav förproduktionsprocesser. Det är också viktigt att krav ställs påatt trafiken skall bära sina egna kostnader och åtgärder föratt åstadkomma detta förs fram. bör än mer aktivtverka för att inga frihandelsregler skall motarbetainförandet av nationella regler som följer av ingångnainternationella konventioner.Konventioner och fördragDe internationella konventionerna utvecklas i takt medländernas egna ökade krav på miljön och i takt med att nyaproblem blir uppmärksammade. När det gällerklimatkonventionen anser vi det angeläget att regeringenarbetar för en skärpning som innebär att målet attstabilisera koldioxidutsläppen nivåblir bindande samt att det utvidgas till att även innehållamålsättningen att därefter minska dem.Antarktisfördraget har godkänts av riksdagen.Dock har inte den ökande turismen uppmärksammatstillräckligt. Socialdemokraterna anser att regeringen skallverka för att ett särskilt protokoll antas med regler för hurturismen skall regleras och att regler förmiljökonsekvensbeskrivningar av denna verksamhetutformas inom ramen för ett tilläggsprotokoll.Sverige bör överväga om det behövs en ny konventionom spridning av spårämnen och långlivade organiskaämnen.Arbetet inom FN:s ramFN:s kommission för en hållbar utveckling, CSD, har enviktig roll i uppföljningen av . Vi serpositivt på de årliga temakonferenserna liksom den samladeuppföljningen 1997.En svensk kommission, enligt vårt tidigare förslag, kanverksamt bidra till genomarbetade och väl förankradesvenska positioner inför uppföljningsmötet. Det är ocksåviktigt att inför temamötet driver de urbanamiljöfrågorna.Det vore värdefullt om Riodeklarationen skulle kunnautvecklas till en bindande Earth Charter, vilket varmeningen från början. Detta skulle kunna bli en parallell tillstadgan om de mänskliga rättigheterna. Vi anser att Sverigebör arbeta för att få fram en sådan stadga. Den bör varafärdig då FN planerar sin uppföljning avRiokonferensen.FN:s generalsekreterare har bildat en rådgivande grupppå hög nivå för att arbeta med miljö- och utvecklingsfrågor.Sverige har fått en god möjlighet till insyn och påverkangenom att den tidigare miljöministern ochsocialdemokraten har utsetts till viceordförande.Vi anser det viktigt att FN:s miljöprogram, , fårbehålla sin starka ställning. Detta synsätt delar vi medregeringen. Vi ger även regeringen vårt stöd i arbetet medatt öka den mellanstatliga styrningen av och införande av årliga möten med . Detta tror vi är nödvändigt för att få en bredförankring av miljöarbetet inom FN.Vi delar regeringens uppfattning att att skogprincipernapå sikt bör bli centralt bindande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen återkommer med ettmer preciserat förslag till inriktning av genomförandet avRiobesluten i ,2. att begär att regeringen återkommer med ettmer preciserat förslag till inriktning av den svenska strateginför det globala samarbetet för hållbar utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kommission för uppföljningav ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöarbetet gentemot ,5. att begär att regeringen återkommer med enredovisning av hur miljöregler bättre skall inlemmas i denstatliga verksamheten,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av miljömålen isamband med finansplanen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om presentationsformer för ettmiljöindexsystem,8. att begär att regeringen till riksdagenredovisar resultatet av den första översiktsplaneomgångensamt de åtgärder för bättre miljö som föranledshärav,29. att begär att regeringen redovisar förslag tilländringar av PBL resp. NRL med anledning av en skärptmiljöhänsyn,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsstyrelserna ochlandskapsplanering,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försvaret och miljön,312. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det lokala Agenda 21-arbetet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingssamarbete,414. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnyttjande av genetiskt materialoch genmodifierade organismer,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpning avklimatkonventionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt protokoll med reglerför turism i ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny konvention omspridning av spårämnen och långlivade organiska ämnen,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de miljöfrågorna,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen avRiodeklarationen till en bindande stadga.4