mot · GH02Ju407 · 1994-01-25 00:00:00 — () har som uppgift att samordna ocheffektivisera domstolarnas administration på ett sätt somgör att domstolarnas grundlagsskyddade självständighet närdet gäller den dömande verksamheten inte kränks.DV leds av en generaldirektör som är direkt ansvariginför regeringen. Till sin hjälp hade han fram till årsskiftet1993/94 en allsidigt sammansatt styrelse. Den innehöll tvådomare, en advokat, två personer som utsetts efter förslagav fackliga organisationer -- en från den juristutbildadepersonalen och en från kanslipersonalen -- samt tvåriksdagsledamöter, varav en med långvarig erfarenhet frånkommunal organisation, ledning och administration ochden andre från det konkurrensutsatta näringslivet.Styrelsen har vissa begränsade beslutsbefogenheter menden huvudsakliga uppgiften är att utgöra ett''bollplank'' tillgeneraldirektören och att medverka till att de resurser somanvisas för domstolsväsendet bidrar till en god rättssäkerhetgenom en bra organisation och administration.DV och dess ledning har uppenbarligen fungerat väl. Entidigare borgerlig regering tillsatte 1980 en utredning -- denHedborgska -- för att bl.a. undersöka om domstolarnassjälvständighet i den dömande verksamheten hade trätts förnär av DV. Utredningen konstaterade att så inte var fallet.Sedan den nuvarande borgerliga regeringen tillträtt haren promemoria från sänts ut påremiss. I promemorian föreslås att DV avvecklas och attstörre delen av administrationen förs över till domstolarnamedan vissa centrala uppgifter delas mellan regeringen ochen ny stabsmyndighet. Det blev ett massivt nej fråndomstolarna till förslaget. finns det inte enenda domstol som anser att DV kränkt dess självständighet.PropositionenI propositionen 1993/94:17 föreslogs trots detta bl.a. attgeneraldirektörstjänsten för skulleavvecklas och att den allsidigt tillsatta styrelsen med bl.a.företrädare för kanslipersonalen skulle bytas mot enstyrelse i huvudsak bestående av höga domare. Den nyastyrelsen föreslogs att få samma självständiga ställning somstyrelsen i ett affärsdrivande verk och ha en styrelsenunderställd myndighetschef.Vi anser inte att justitieministern redovisat bärande skälför den föreslagna -- och beslutade -- förändringen.Efter en komplicerad behandling i justitieutskottetbeslöt slutligen att bifalla förslaget om ändradstyrelsesammansättning, i övrigt föll propositionsförslaget.Strax utsåg regeringen den nya styrelsen --i inledningsskedet nio ledamöter. Den ännu icke utseddenye generaldirektören tillkommer. Sju är domare --justitieråd, regeringsråd, kammar- och hovrättspresidenter,lagmän och hyresråd. De kompletteras med en professor istraffrätt och en landshövding.Denna styrelse vore mycket väl skickad att t.ex. företaen översyn av grundlagar eller som kommissionavgöra om miljöprövningen av gått rätt till!För är uppgiften dock av helt annan natur.Huvuduppgiften är -- som vi tidigare framhållit -- att som''bollplank'' ge DV:s generaldirektör råd om hurverksamheten inom domstolsväsendet med ca 7 000anställda skall organiseras, hur exempelvis planering,samordning och utveckling av ADB-system bör ske, hurpersonalutbildning och löneadministration skall läggas uppo.s.v. allt för att användningen av de skattemedel somanvisats skall ske på ett optimalt sätt.Staten måste sparaDet allt övergripande problem som vi kommer att fåkämpa med är vårt gigantiskabudgetunderskott. Klarar vi inte av att stoppa ökningen ochpåbörja en återbetalning så har vi konsumerat på våra barnsbekostnad och vi kommer att överlämna ett mindrevälmående land.Detta innebär att det kommer att ställas allt högre kravpå kostnadseffektivitet även inom den offentliga sektorn.Av denna tillhör domstolsväsendet den s.k.kärnverksamheten som inte kan privatiseras och därmedutsättas för konkurrenstryck. I stället måste maneffektivisera med en genomtänkt organisation, tydliga mål,målstyrning och en noggrann uppföljning och utvärdering.I till 1994 årsbudgetproposition beskrivs förändringsarbetet inom denoffentliga sektorn. Det framhålls därvid att det bl.a. ärviktigt: att utveckla mål- och resultatstyrning attutveckla den finansiella styrningen och höja denekonomiadministrativa kompetensen att renodlaverksamhetsformerna.Renodla ansvaret för statliga myndigheterKommittén om förvaltningsmyndigheternasledningsformer har lagt fram sitt förslag, betitlatEffektivare ledning i statliga myndigheter.Där föreslår man en avveckling av de s.k.lekmannastyrelserna för att göra ledningsansvaret tydligtoch koncentrera det till myndighetens chef. Denkunskapstillförsel, som lekmannastyrelserna svarat för, kanske genom ett rådgivande organ.Vi delar kommitténs uppfattning och föreslår därför medändring av fattade beslut att DV:sstyrelse ombildas till en rådgivande nämnd. Det är förövrigt, som vi tidigare framhållit, som en sådan DV:sstyrelse tidigare i huvudsak fungerat.Enligt verksförordningen har några fåbeslutsbefogenheter -- att lämna budgetförslag, att fastställavissa taxor och att i vissa fall avge yttranden -- men dessakan utan nackdel överlämnas till generaldirektören.Sammansättningen av DV:s rådgivande nämndDomarna var de facto i beslutsmajoritet i DV:s styrelseäven före omläggningen. Av de åtta ledamöterna var tvåinvalda såsom domare, den representant som JUSEKföreslagit var domare och generaldirektören -- i ettjämviktsläge med utslagsröst -- var f.d. domare.Mycket talar för att domarna även bör dominera DV:srådgivande nämnd.En ledamot i den gamla styrelsen representeradeadvokatkåren. Med hänsyn särskilt till DV:s uppgifter närdet gäller de allmänna advokatbyråerna ochrättshjälpsfrågorna är det en stor nackdel att advokaternanu inte finns med redan på idéstadiet när nya administrativalösningar diskuteras.Det arbete som DV bedriver berör till största delenkanslipersonalen -- och därmed kvinnor. Av ca 7 000arbetstagare är ca 4 000 kvinnlig kanslipersonal. Männeninom domstolsväsendet är i regel domare. För att hålla enhög rättssäkerhet är det bl.a. angeläget att antalet inkomnamål/ärenden i förhållande till avgjorda inte ökar vid våradomstolar. Så är tyvärr fallet . Därför har DV:sambition varit att så långt det är möjligt delegera lämpligaarbetsuppgifter och befria domarna från administrativtarbete. Kanslipersonalens insatser är därför avavgörande betydelse för att domstolsarbetet skall fungera.Med dagens krav på demokrati och jämställdhet ochmed vårt stora behov av effektivitet i all statlig verksamhetmåste företrädare för kanslipersonalen finnas med i deorgan som har ansvar för domstolarnas organisation. Dettillhör en svunnen epok att leda såväl företag sommyndigheter och organisationer genom dekret ovanifrån.Det bör noteras att kanslipersonalens representant i dentidigare styrelsen inte nominerats med anledning av den s.k.personalrepresentantkungörelsen utan som fullvärdigledamot genom ett särskilt beslut där behovet av dennakompetens framhållits. Sedan har det varit en praktiskuppläggning att ett fackförbund fått föreslå ledamot.Utöver kanslipersonalens företrädare bör denrådgivande nämnden tillföras administrativ expertis utifrån. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall ombildas till enrådgivande nämnd vari ingår representanter fördomarkåren, kanslipersonalen och Advokatsamfundetsamt externa administrativa experter,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt till generaldirektör bör överföras debeslutsbefogenheter styrelsen har .