mot · GH02K19 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor I skyddas genom vår grundlag (regeringsformen2 kap. 1 § 5 p.) föreningsfriheten alltså friheten attsammansluta sig med andra för allmänna eller enskildasyften. Detta innebär att varje medborgare har rätt attbilda, tillhöra och verka i en förening. En särskilt känsligfråga har varit om föreningsfriheten även innefattar ennegativ föreningsrätt, d.v.s. innebär ett skydd mot atttvingas att tillhöra en förening. Främst handlar det ommedborgarens skydd mot kollektivanslutning till politisktparti via facklig förening samt mot tvång att ingåkollektivavtal.Denna negativa föreningsrätt har en lång politiskhistoria. Frågan har varit aktuell i flera utredningar sedanåtminstone mitten av och i regeringar sedan 1973års proposition. I har frågan behandlatsoräkneliga gånger och i nästanårligen.Problemet gäller om det ska införas ett lagfäst skydd förrätten att slippa tillhöra en facklig förening och i så fall igrundlag eller vanlig lag. Här föreligger en motsättningmellan de politiska blocken och orsaken anses vara denpolitiska och fackliga sammanflätningen mellansocialdemokraterna och fackföreningsrörelsen.Kritiserad utredningFri- och rättighetskommittén (FRK) tillsattes 1991 för attstärka skyddet för medborgerliga fri- och rättigheter somtyvärr inte har stått så högt i kurs i som i stora delarav övriga och USA.Det av kommittén presenterade förslaget utsattesemellertid för massiv kritik på flera punkter. Man har inteförmått göra någon rejäl framflyttning av de medborgerligaskyddspositionerna. Den enda ljuspunkten anses varaenhälligheten om självklarheten att inkorporeraEuroparådskonventionen om de mänskliga rättigheterna isvensk lagstiftning.Inget lagförslagVid behandlingen av den negativa föreningsrätten harFRK uppenbarligen resonerat på följande sätt. För attskydda medborgarnas rättigheter mot angrepp frånorganisationer är det i de flesta fall tillräckligt medlagfästande i vanlig lag. Det kan dock finnas skäl att ta inregler i grundlag men det anses inte praktiskt möjligt i dettafall och därför föreslås inte någon grundlagsreglering. Menav outgrundlig anledning framför FRK inte något lagförslagalls beträffande den viktiga föreningsrätten.Gällande rättslägeI pekar ordalydelsen i regeringsformen på att detinte finns och inte heller ska finnas något skydd för dennegativa föreningsfriheten. Men i Europarådskonventionengaranteras genom artikel 11 föreningsfriheten och dennaomfattar även den negativa föreningsrätten enligtEuropadomstolen. Den avgörande domen avkunnades den30 i målet . Sigurjonsson vs (16EHRR462).Slutresultatet blir att härigenom får även svenskamedborgare skydd mot kollektivanslutning ochkollektivavtalstvång. Detta skydd föreligger redan nu utansvensk lagreglering genom vår anslutning till konventionen.Genom inkorporering av konventionen blir skyddetindirekt lagfäst i svensk nationell rätt. Men risk förrättskollision uppkommer mellan vår grundlag ochEuroparådskonventionen, därvid fråga även uppkommerom lagprövning enligt regeringsformen 11 kap 14 § med desstvivelaktiga uppenbarhetsrekvisit. Om genomnågra juridiska finurligheter skulle underkänna dennegativa föreningsrätten torde detta innebära trots motkonventionen och vi torde hamna införEuropadomstolen.Rättsligt klarläggandeDen svenska rättsliga regleringen är synnerligensvårbegriplig beträffande den negativa föreningsrätten.Man får närmast den uppfattningen att det inte finns någotmedborgerligt skydd för den negativa föreningsrätten.Europarådskonventionens innebörd förefaller mörklagd avnågon outgrundlig anledning.Den bästa metoden att undanröja risk för missförståndsynes vara att -- i samband med inkorporeringen avEuroparättskonventionen och andra fri- ochrättighetsfrågor -- komplettera regeringsformen på lämpligtsätt för att ge medborgarna uttryckligt grundlagsskydd motatt tvingas tillhöra en förening på sätt som skett medföreningsfriheten i övrigt.Mot denna bakgrund behövs ett rättsligt klarläggande avskyddet för den negativa föreningsrätten som anstår etträttssamhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundlagsfäst negativföreningsrätt.