mot · GI02Ub6 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av skr. 1994/95:1 Finska språkets ställning i Det är viktigt att regering och riksdag nu uttalar attfinska språket har status som ett inhemskt språk i Sverige.Vi välkomnar de ställningstaganden som görs i regeringensskrivelse.Såsom redovisas i regeringens skrivelse har finskan varitett inhemskt språk i under all den tid vi kan tala omen svensk statsbildning. , inte minst , har dock finska språkets fortlevnad aktivt försvåratsgenom åtgärder från statsmaktens sida.Det finns inslag i den svenska statsmaktensminoritetspolitik i historien som vi inte kan vara stolta överutan som tvärtom får oss att skämmas. Desto angelägnareär det att nu med kraft värnar om de nationellaminoriteternas fortlevnad och utvecklingsmöjligheter.Uppgiften är angelägen genom att nationella och språkligaminoriteter på flera håll i dagens upplever sig haotillräckligt stöd för att hävda vad de själva upplever somsjälvklara rättigheter. måste med trovärdighetkunna hävda de nationella och språkliga minoriteternasrättigheter i internationella sammanhang. Detta gynnassjälvklart av en god minoritetspolitik på hemmaplan.Modersmålet är en viktig del av människors identitet.Att berövas möjligheterna att leva på sitt modersmål i detegna landet upplevs med rätta som en kränkning avmänniskovärdet. För språkliga minoriteter utgör deindividuella mänskliga fri- och rättigheterna oftast ettotillräckligt skydd. Goda möjligheter för nationellaminoriteter att värna om och utveckla sin särart förutsätteratt det också finns kollektiva rättigheter. Rätten tillskolundervisning på det egna modersmålet är ett exempelpå en sådan rättighet.I regeringens skrivelse redogörs för flera åtgärder somskulle bidra till att stärka finska språkets ställning i Sverige.Då möjligheten till skolundervisning på det egna språkethar fundamental betydelse för en nationell minoritet somden finskspråkiga i är det angeläget att det klartuttalas att åtgärderna har stöd i riksdag.Möjligheten att starta och driva fristående skolor har desenaste åren tagits till vara i flera av landets kommuner.Med de regler som gäller för fristående skolor finns detanledning att räkna med att antalet fristående finskspråkigaskolor kan bli betydligt större redan under de kommandeåren.Under 1994 års valrörelse har det gjorts uttalanden somifrågasatt de nu gällande reglerna för start och drift avfristående skolor. Det har lett till oro, inte minst blandfinskspråkiga i Sverige.Statsmakten har det övergripande ansvaret för att trygganationella minoriteters rättigheter. Lagstiftningen bör varaså utformad att riskerna för godtycke och diskriminering avnationella minoriteter minimeras på alla nivåer i samhället.Riksdagen bör därför uttala att fristående sverigefinskaskolor med en läroplan och kursplaner i överensstämmelsemed skollagens bestämmelser efter godkännande avSkolverket också har rätt till kommunala medel.De ekonomiska villkoren för fristående skolor förfinskspråkiga elever måste även vara sådana attelever som går i sådana skolor kan erhålla enskolundervisning som är jämförbar med elever i andraskolor. Föräldrar och elever som önskar finskspråkigaskolor ska inte kunna hindras från att välja sådana skolorpå grund av en godtycklig behandling i kommunerna.Utformningen av det så kallade skolpengssystemet hardärför avgörande betydelse för att vårt lands nationellaspråkliga minoriteter ska få sina kollektiva rättigheter påskolområdet väl tillgodosedda.Såsom framgår av regeringens skrivelse innebärreformeringen av att finska kan erbjudas somB-språk . Till skillnad från vadsom gäller för andra B-språk finns inte krav på att studiernaskall kunna fortsätta i gymnasieskolan. Orsaken till dennasärställning för finska som B-språk i torde varaen bedömning att befrielsen från kravet på att finska somB-språk ska finnas tillgänglig också i gymnasieskolanunderlättar för skolhuvudmännen att ordna B-språksundervisningen i grundskolan.Från elevernas synpunkt kan dock det förhållandet attfinska som B-språk inte finns tillgängligt på gymnasienviåverka återhållande på intresset att välja finska som B-språki . Det är därför angeläget att möjligheterna attvälja finska som B-språk främjas också på gymnasienivå.Det finns därför skäl att överväga att krav på att de som valtfinska som B-språk i ska kunna fortsätta sinaB-språkstudier på samma språk i gymnasiet införs förskolhuvudmännen men att tidsbegränsade dispenser frånkravet ska kunna ges under en övergångstid. Det börankomma på regeringen att medverka till att dessaöverväganden kommer till stånd så att ökade möjligheteratt läsa finska som B-språk erbjuds också inomgymnasieskolan.Europarådet har en viktig funktion, inte minst när detgäller att verka för ett effektivt skydd för mänskliga fri- ochrättigheter i . Med tanke på de många nationella ochspråkliga minoriteter som finns i är det naturligt attEuroparådet utarbetat en konvention om regional- ochminoritetsspråk. har enligt vår mening ett starktintresse av att främja insatser på dettaområde, inte minst för att hindra konflikter mellan olikabefolkningsgrupper.Finska och samiska är vid sidan av svenska inhemskaspråk i . Det är enligt vår uppfattning uppenbart attde båda minoritetsspråken har sådan hävd inom landet attde väl motsvarar de kriterier för minoritetsspråk som avsesomfattas av konventionen. bör därför snarastunderteckna konventionen och ratificera den för såväl detfinska som det samiska språket. Vi vill därför framhållavikten av att den parlamentariska beredning somförutskickas i regeringens skrivelse kommer tillstånd och att den skyndsamt framlägger förslag omformerna för anslutning till konventionen.Riksdagen bör ge regeringen denna uppfattning till känna.Flera sverigefinska intresseorganisationer har begärt attsverigefinnarna ska betraktas som en inhemsk minoritet iSverige. Vi menar att detta är berättigade krav och attsverigefinnarnas frågor inte primärt kan betraktas sominvandrarfrågor.Samerna har genom inrättandet av fått nyaförutsättningar att hävda sina intressen som en nationellminoritet i . Det finns enligt vår uppfattning nu skälatt överväga om också sverigefinnarna på likartat sätt kanges förutsättningar för en utökad kulturell autonomi. Enutredning med parlamentarisk förankring ochrepresentation för de sverigefinska organisationerna bordetillsättas för att närmare överväga formerna för detta.Utredningen bör beakta bland annat de erfarenheter somgjorts av Folkting och överväga vilkaerfarenheter från dess verksamhet som är möjliga att ta tillvara i en organisation som syftar till att ge sverigefinnarnaen ökad kulturell autonomi i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka finska språketsställning i .