mot · GH02Ub623 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbildning och forskning m.m. i AllmäntI olika framtidsscenarier för utvecklingförutspås att tillväxten kommer att ske inom triangelnStockholm----. Skogslänen och sydöstraSverige förutspås få en tillbakagång. Den senasteregionalpolitiska kommittén har bl.a. som en följd av dessautvecklingstendenser i sitt betänkande (1989:55) prioriteratinsatser i tre geografiska områden -- Inlandet, Bergslagenoch sydöstra för motsäger inte dessaförutsägelser. befolkningstillväxt under åretuppgick till . Skogslänens tillväxt uppgick till och sydöstra (, ochBlekinge län) tillväxt till . hade en folkökning på . Fyra av kommunerna i länet hade enbefolkningsminskning.Trots den svaga utvecklingen inom sydöstra harnågra nämndvärda regionalpolitiska satsningar inte gjortsdär. Detta är bekymmersamt, inte bara från landsdelensperspektiv utan även ur nationell synvinkel. Frigörelsen iÖsteuropa kommer att leda till att handelsförbindelsernamed de baltiska staterna och övriga delar av Östeuropakommer att återupptas efter ett halvt sekels avbrott. Det ärdå viktigt att sydöstra , som är den naturliga basenför handeln i sydöstra , har godakommunikationer med övriga delar av , och även iövrigt en stark infrastruktur.Vi kommer att i det följande ange ett antal åtgärder somskulle kunna bidra till att bygga upp en sådan infrastruktur.Åtgärderna kan i huvudsak inrymmas underhuvudrubrikerna Utbildning och forskning ochKommunikationer.2. Utbildning och forskning 2.1 i är den största och mest dynamiskahögskolan i /med närmare 6 000 studenter. En fortsatt satsning på denna högskola ärförmodligen den viktigaste regionalpolitiska satsningen förhela . Vi vill därför lägga följande konkretaförslag.Det är viktigt att högskolorna i , ochKarlskrona tillsammans med utvecklar ettnätverkssamarbete med forskarutbildning och fastaforskningsresurser. Till högskolan i bör också knytasden skogsforskning och högre skogsutbildning, som behövsför (mer om detta nedan). I dettasammanhang vill vi också erinra om behovet avglasforskningsresurser och ett landsarkiv för sydöstraSverige i . Båda dessa önskemål kommer vi attnärmare utveckla och precisera i särskilda motioner.I finns redan nu en ingenjörsutbildning på 80poäng. Den är förlagd till högskoleområdet påTeleborg. Därmed har grunden för ett tekniskt centrum vidHögskolan i skapats.Rent allmänt vill vi peka på att behovet av personer medhögskoleutbildning är växande. Antalet utbildningsplatservid bör därför utökas. Det gäller främstpå de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsvägarna.2.2 Sydsvenskt centrum för skoglig forskning ochutbildningSkogen med tillhörande näringar är av mycket storbetydelse för . Den ger stora exportinkomster ochförutsättningar för arbete och bebyggelse spridd över helalandet. Tillgången till en effektiv och rationell skogligutbildning och forskning är därför av största betydelse förvårt land.Skogsnäringen -- och framför allt skogsbruket --uppvisar betydande skillnader mellan norra och södraSverige, bl.a. beroende på olika biologiska och ekologiskaförutsättningar. av skogen i är privatägd och helt domineradav småskogsbruk. I finns av skogsmark, av tillväxten och av skogsbruksvärdet. av skogens arbetstillfällen finns i , samtidigtsom av de skogligt högskoleutbildade är verksamma idenna del av landet.Den sydsvenska skogen är utsatt för en rad allvarligastress- och skadefaktorer, som luftföroreningar, storm,torka, rotröta och vilt. En betydande areal bär dessutomförsta generationen skog med de problem det medför.Dessa problem har en speciell tyngd just i ochbör därför studeras här. Trots detta är endast några fåprocent av resurserna för skoglig utbildning och forskningförlagda till Sydsverige.Behov av helhetsgruppI samband med den pågående översynen av den skogligaFoU-verksamheten är det därför nödvändigt att på ett meraändamålsenligt sätt än nu tillgodose det sydsvenskaskogsbrukets behov av resurser för forskning ochutbildning. Programmet för sydsvensk skogsforskning meden forskargrupp i , försökspark i ochutbyggnaden av Tönnersjöhedens försökspark är en brabörjan. Detta är dock inte tillräckligt. En utökad ochsamordnad satsning måste omfatta såväl forskning somskoglig högskoleutbildning.Utveckling av den sydsvenska skogsforskningenErfarenheterna av satsningen på sydsvenskskogsforskning är utomordentligt goda. har programmet väsentligt bidragit till att ökakunskaperna om sydsvenska skogsskötselfrågor. Det krävsnu en utveckling av verksamheten, främst kring de hot somden sydsvenska skogen är särskilt utsatt för samt olikaträdslag och deras utnyttjande i framtiden.En viktig fråga för framtiden är den geografiskaplaceringen av forskning. Fördelarna med en lokaliseringtill , belägen inom det sydsvenskaskogsområdet, är närmare kontakt med dem som såsmåningom skall använda resultaten av forskningen, medde ekonomiska miljöer som är specifika för sydsvenskaskogsbruk, liksom de ekonomiska förutsättningarna förskogsbruket. Vidare finns det fördelar att starta ettforskningsprogram helt obundet av tidigare traditioner ochvärderingar. Kreativiteten, öppenheten mot omvärlden ochvilja att pröva nya kontaktvägar, metoder och angreppssättutvecklas sannolikt väl så bra i en mindre traditionellakademisk miljö.En sammantagen bedömning är att fördelarna med engeografisk placering mitt i det sydsvenska skogsområdet,förslagsvis i , väger tyngre än eventuella nackdelar.Skogsmästar-/skogsteknikerutbildningen -- nödvändigför SydsverigeSkogsmästar-/skogsteknikerutbildningen måste också iframtiden bedrivas i . För att upprättahållakvaliteten på yrkeskåren och underlätta rekryteringen tillarbetsmarknaden är det viktigt att kunskaperna inhämtas iden miljö som de skall tillämpas. Det finns dock ett behovav ökad högskoleanknytning av utbildningen. Detta medförklara fördelar när det gäller kopplingarna till övrigahögskoleutbildningar, rekrytering ochkompetensutveckling av lärare, elevernas personligautveckling genom delaktigheten i en större studentkår samtmöjligheterna till att anlita externa kompetenta lärare frånnära håll.Mot bakgrund av ovanstående redovisas i utredningen''Skogliga grundläggande utbildningars framtidaresursbehov'' starka argument för en lokalisering till Växjöefter avvecklingen av i . Degoda möjligheterna understryks i de utredningar som Växjökommun genomfört om förutsättningarna att förlägga enskogsteknikerutbildning i anslutning till sådan lokalisering bör därför genomföras.Del av jägmästarutbildningen i SydsverigeOmkring en fjärdedel av jägmästarna är verksamma iGötaland. Sedan utlokaliseringen till får jägmästarnadock övervägande delen av sin utbildning, och därmed sinaskogliga erfarenheter, i det norrländska skogsbruket. Dettaär en väsentlig nackdel för sydsvenskt skogsbruk medmycket annorlunda förutsättningar. Det är därförnödvändigt att en del av utbildningen, , förläggstill . Då en integrering av skogsmästar-/skogstekniker- och jägmästarutbildningarna skullestimulera till olika vidareutbildningar, är det naturligt attdenna utbildning förläggs till det föreslagna nyaSkogsinstitutet i Växjö.Skogligt FoU-centrum i SydsverigeGenom att skapa ett skogligt FoU-centrum i Sydsverigemed forskning, skogsmästar-/skogsteknikerutbildning ochen del av jägmästarutbildningen, utnyttjas resurserna påbästa sätt. Detta skulle möjliggöra samutnyttjande avlokaler, lärare, utrustning och övningsområden samtutveckla närkontakter mellan olika utbildningslinjer ochforskningsfält.Lokaliseringen bör ske i anslutning till lämplig högskolai den sydsvenska skogsbygden. I detta sammanhang tyderdet mesta på att har de bästaförutsättningarna av de tänkbara alternativen. En sådanlösning skulle medföra att allt viktigare rollför skogsbruket tas till vara och att skogen som en nationellresurs utvecklas.2.3 Regionalt för verkstadsindustrinForskning och utveckling är en nyckelfaktor för attutveckla och sprida industriell kompetens. Den bedrivsfrämst vid högskolor och forskningsinstitut och sprids tillstor del genom högskoleutbildningen. Utan en sådan FoU-anknytning riskerar utbildningen att förlora i kvalité.I dagens förefaller det emellertid finnas ett glappmellan forskning- och näringspolitik. Närings- ochteknikutvecklingsverket () har påvisat att denandel av svensk FoU som är riktad mot industriella problemär mycket mindre än i andra länder, trots att svensk FoUtotalt sett är i samma storleksordning. Även regeringen haruppmärksammat denna fråga och vidtagit vissa åtgärdersåsom inrättande av teknikbrostiftelser och förberetttillkomsten av s.k. kompetenscentra.De åtgärder och förslag om närmare samverkan mellannäringsliv och högskola som presenterats inriktar sigdock nästan uteslutande mot de stora företagen och företagsom är belägna i närheten av universitet och högskolor medfast forskningsorganisation. Effekterna för mindre ochmedelstora företag i industritäta regioner såsomKronobergs län samt övriga och bedömsbli minimala.Näringslivet och Teknikcentrum inledde1990 ett samarbete med , , närliggande regionala högskolor för att med egnabegränsade resurser höja tekniknivån i regionen.Erfarenheterna av tillämpade industriella FoU-projekt ochkunskapsspridning i detta nätverk har varit så positiva attett förslag till utökat samarbete inom ett program kallatVerktec har utarbetats. Detta program innebär attbefintliga resurser vid avseskompletteras med vetenskaplig kompetens inomverkstadsteknik och ett antal forskarstuderande till ettregionalt för verkstadsindustrin.Forskarna avses arbeta med industriella projekt hosvärdföretag i regionen. I programmet medverkar LundsTekniska Högskola bl.a. med forskarhandledning. LundsTekniska Högskola arbetar vidare för att bygga upp ettnationellt inom verkstadsteknik enligtovan nämnda förslag från regeringen och . Med ettregionalt centrum skapas förutsättningar för ettkompetenscentrum vid LTH att även samverka med mindreoch medelstora företag i och omgivande län. Påliknande sätt möjliggör ett regionalt centrum att denkompetens och det resultat som utvecklas med hjälp avnationella resurser vid på ett effektivare sätt når ut till industrin.Ett regionalt centrum bör byggas upp kring det redaninledda samarbetet mellan industrin, TeknikcentrumKronoberg samt och bör vara knutet tillLTH, Högskolorna i /och ,Industriellt Utvecklingscentrum i ,Resurscentrum i samt Utvecklingsfonden iKronobergs län. Centrats verksamhet bör byggas upp underen enligt riktlinjerna i det programförslag förVertec som utarbetats, för att därefter finna fasta former.Verksamheten bör finansieras enligt sedvanliga riktlinjer,dvs. att de industriella projekten finansieras av industri ochstat med hälften vardera, medan avhandlingsarbete heltfinansieras med statliga medel.3. Kommunikation 3.1 VägarRiksväg 23För och även för stora delar av sydöstraSverige, däribland området '''', fyller riksväg23 en viktig uppgift som interregional förbindelse inomsödra . Genom denna förbindelse knyts de centraladelarna av småländska inlandet, norra delarna av Kalmarlän och även betydande delar norr därom, samman med decentrala delarna av , såsom --,Hässleholms- och Kristianstadsområdena.För har det känts angeläget att i olikasammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion somhuvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet ochbehovet av en snar upprustning av denna led.Malmö--är på många områden, såsomexempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildningoch forskning samt avancerad sjukvård (regionsjukvård),centrum för . Det är av största betydelse attKronobergs län kan ha goda förbindelser med --. Den service och de tjänster som finns därbör komma alla invånare i regionen till godo, oberoende avvar man är bosatt.Kronobergs län och områdena norr därom bildar dels iflera verksamheter en gemensam region med , dels ettuppland för många skånska företag inom industri ochhandel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster ochpersonliga kontakter äger rum i båda riktningarna. Demycket omfattande kontakterna inom olika delar avnäringslivet i och medför att bådetransportintensiteten och transportvolymen blir myckethög. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att dettautbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har likagod standard som de på andra håll i landet.Vi föreslår därför att utbyggnaden av väg 23 skallfortsätta, att vägen får en enhetlig numrering och skyltning() ----och att vägeninförs i det nationella stomvägnätet samt får en till dettaavpassad standard.Väg 25En annan väg av stor betydelse för , inteminst för länets näringsliv, är väg 25, som sammanbinderKalmar----och . Denna vägsstandard är mycket ojämn. Stora brister finns mellanHovmantorp och samt från Hallandsgränsen tillHalmstad. Dessa delar bör med hög prioritet rustas upp.3.2 JärnvägarJärnvägstrafiken mellan /ochGöteborg på den s.k. kust- till-kustbanan är viktig förKronobergs län. Längs banan finns 16 kommuner medsammanlagt en miljon invånare. För områdets utveckling ärdet viktigt att ha goda gods- ochpersontransportmöjligheter. Många företag har järnvägensom bas för sina transporter.Banan är inte bara viktig förbindelse mellanSydöstsverige och . Den är också en viktig länkut i det övriga järnvägsnätet, inte minst genomanslutningarna i , , och Karlskrona.Företagen behöver för sin framtida konkurrenskraft ett bratransportsystem med säkra leveranser, ''just in time''.Sydöst- och hör till de mestförsurningsdrabbade delarna av landet. Genom att föraöver mera transporter till järnväg kan de försurandeutsläppen minskas.Befintligt utredningsmaterial visar att med ett förbättratunderhåll och investeringar till rimliga kostnader, i t.ex.spårupprustningar, kan restiden från kust till kust minskasmed . Med modernare vagnmaterialkan restiden pressas ytterligare . Restiden blir därmed jämfört med nuvarande ca 5 timmar.Vi föreslår att investeringarna i spårupprustningar ochvagnmaterial fortsätter i oförminskad och helst ökad takt såatt ovannämnda restider blir verklighet inom en icke alltföravlägsen framtid.I detta sammanhang vill vi aktualisera en annan för länetviktig järnvägsfråga. Det gäller den nära föreståendeintroduktionen av snabbtåg på stambanan mellan Malmöoch . Vi anser det vara nödvändigt att dessa tåggör uppehåll i . Det är viktigt för länet och skullebidraga till att kraftigt öka resandet på kust- till-kustbanan.Järnvägen mellan och är av storbetydelse för den västra delen av . Här harSJ beslutat avveckla persontrafiken. Detta är en i mångaavseenden mycket märklig åtgärd. Det har under senare årinvesterats betydande summor pengar i denna bandel. Attavveckla persontrafiken måste vara att betrakta somkapitalförstöring. Vi vet också att den s.k. Västkustbananstår inför en betydande upprustning. Bandelen --borde kunna fylla en stor uppgift som ett andraeller tredje spår för en del av denna bana. Vi anser att statenpå ett eller annat sätt skall medverka till attpersontrafiken -- med tillhörande tågstopp i --skall återupptas på sträckan --. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarutbildning och fastaforskningsresurser till ett nätverksuniversitet i sydöstraSverige,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av antaletutbildningsplatser vid ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett helhetsgrepp påden skogliga FoU-verksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering till av densydsvenska skogsforskningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avskogsteknikerutbildning till ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av en del avjägmästarutbildningen till ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett skogligt FoU-centrum till ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett regionalt kompetenscentrumför verkstadsindustrin i ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av tillEuropavägsstandard,210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av väg 25,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den s.k. kust-till-kust-banan,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbtågsintroduktionen påstambanan mellan och ,213. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om persontrafiken på sträckanHalmstad--Hässleholm.2