mot · GH02T216 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningKommunikationssektorn måste ingå i vad som kallas ettbärkraftigt samhälle. Det innebär att den måste bliekologiskt anpassad. Med andra ord fårkommunikationssektorns belastning på miljön inte varastörre än vad miljön tål. Det är en konsekvens av sammaprincip som redovisas närmare i partimotionen om miljöndär miljöplan '''' presenteras.En andra utgångspunkt för Vänsterpartietskommunikationspolitik är att trafiksäkerheten måste höjasoch att alla människor ska ha en acceptabel tillgång tillkommunikationsmöjligheter -- både ekonomiska ochfysiska. Den tredje utgångspunkten är att investeringar ikommunikationerna genererar arbetstillfällen och rustarlandet inför kommande högkonjunkturer.Konkreta åtgärder på kort sikt:kraftigt ökadenyinvesteringar inom kollektivtrafikenkraftigt ökatunderhåll av kollektivtrafikenökade och regionaltdifferentierade fossildrivmedelsskatterpåskyndande avsnabbtågsutbyggnadenutredning av högfartstågkraftigt ökat stöd till utecklingen av data- ochtelekommunikationerförändringar avtjänstebilsförmåner och reseavdragstöd till sjöfartenforskning och utveckling ska bidra till utvecklingen avmiljöanpassade kommunikationer.Sammanfattning av budgetförslagavseende proposition 1993/94:100 bil 7.Förändringar i kronor jämfört med regeringens förslag:A 10Drift statliga järnvägar+ 800 000 000A 11Nyinvesteringar i stomjärnvägar+ 300 000 000A 2Drift och underhåll av statliga vägar+ 500 000 000A 3Byggande av vägar-- 2 000 000 000A 4Byggande av länstrafikanläggningar+ 100 000 000A 5Drift och byggande av enskilda vägar+ 100 000 000E 2Köp av persontrafik på järnväg+ 75 000 000Prisstöd SJ-biljetter+ 100 000 000Summa:-- 25 000 000InledningDe trafikpolitiska ståndpunkter som Vänsterpartietbygger sina krav och motionsförslag på kan sammanfattas iföljande:1. Kommunikationsstrukturen måste förändras igrunden för att miljön ska räddas somkommunikationsbehoven tillgodoses. Därför måste enlångsiktig samhällsplanering bidra till att minska behovet avgods- och persontransporter. Varje trafikslag bör bära sinaegna samhällsekonomiska kostnader.2. Frågan om en fungerande kollektivtrafik är en viktigjämställdhetsfråga. Alla vuxna individer har inte tillgång tillbil. Kvinnor, äldre, barn och ungdomar har ett större behovav en fungerande kollektivtrafik.3. Spårbundna trafiksystem och miljövänligasjötransporter skall prioriteras. Vägtrafik -- särskilt tungalandsvägstransporter -- och flygtrafik måste minskas.4. Järnvägsnätet måste byggas ut och rustas upp så att debehov som redovisat blir tillgodosedda.5. Regering och riksdag måste agera aktivt för svenskmedverkan i en samordnad alleuropeisk järnvägspolitik.Som ett led i detta behövs det ett nordiskt snabb- ochhögfartstågnät.Regeringens kommunikationspolitikTvetydighet och brist på ett längre tidsperspektivkännetecknar regeringens kommunikationspolitik. Å enasidan höjer man bensinskatten, å andra sidan planerar manatt bygga nya motorvägar. Å ena sidan vill man minskakväveoxidutsläppen, å andra sidan vill man bygga enÖresundsbro vars trafik kommer att generera ökadekväveoxidutsläpp.På punkt efter punkt är det tydligt att starka särintressensåsom bilindustri, oljeindustri och byggföretag styrregeringens beslut. Detta är djupt olyckligt och bromsarden nödvändiga moderniseringen av samhället imiljöanpassad riktning. Exempel på detta är svårigheternaatt få till stånd en effektivare miljöklassning av bilar,miljövänligare drivmedel och grundläggande satsningar påkollektivtrafik. I är det t.ex. byggföretag ochbilindustri som ligger bakom de miljöfientliga planerna påÖster- och Västerled.Miljömålen nås intePå undanskymd plats i propositionen under rubriken''särskilda frågor'' (s. 146) konstaterar man att endast ettav fyra mål beträffande luftföroreningar uppnås. Det ärutsläppen av kolväten. Utsläppen av svaveldioxid,koldioxid och kväveoxider ligger på höga nivåer som ärlångt över vad naturen tål.Att regeringen mot bakgrund av dessa dystra resultatkan fortsätta med planeringen av och andramotorvägar som ökar vägtrafiken är skrämmande.Motorvägar dras genom skyddsvärda naturområden(t.ex. ). Miljöprövning baserad på miljölagarnagörs inte alls eller i efterhand.Försurningen av mark och sjöar tilltar sakta men säkert.Flora och fauna uppvisar allt större skador.Onödiga vägbyggen genomförs p.g.a. starka lokalalobbygrupper -- i t.ex. byggs en motortrafikled för 144miljoner vars totala onödighet åkare och taxichaufförerskrattar gott åt.En plan bör föreläggas av regeringen där manvisar hur kommunikationssektorn på allvar ska kunna ingåi kretsloppssamhället.Vänsterpartiet vill att som sin mening ger tillkänna att trafiksektorn ska kunna ingå i ettkretsloppssamhälle. Det betyder satsningar på kollektivafärdmedel på bekostnad av individuella och/ellerenergislukande transportslag.Så länge vi har en regering som står för ålderstignalösningar på nya problem kommer vi inte att kunna klaramiljömålen.Alternativ till ''motorvägsarkitekturen''Två ideologiska huvudlinjer står mot varandra i fråganom hur transport- och miljöproblemen ska få sin lösning.Den ena linjen agerar för en omfattande trafikökningdär vägtrafiken fortsätter att dominera i ochövriga . Företrädarna för en sådan resursslösandeoch ekologiskt ohållbar transportpolitik stödjer -- och stödsav -- mäktiga kapitalintressen och lobbyister somrepresenterar oljebolag, bilproducenter ochvägbyggnadsindustri.Kostnaden för den extra tid och energi som slösas bort iVästeuropas bilköer har beräknats till mer än . (STORK)konstaterar att det även för del handlar omkostnader i mångmiljardklassen per år.Alla internationella erfarenheter visar att flermotorvägar ökar biltrafiken och trafikstockningarna.Den andra linjen präglas av störresamhällsekonomisk och miljömässig realism än denvästeuropeiska bilindustrins framtidsvision. Omsorgen ommiljön och ekonomin måste äntligen leda till att spårbundnatransporter och miljövänlig sjöfart prioriteras förelandsvägstransporterna.Den allt snabbare förändringen i våra östra grannländerger oss också möjligheten att bidra till utvecklingen avmoderna, högeffektiva och miljöanpassadekommunikationer i dessa regioner, vilkas behov av nyakommunikationer är oerhört stort. Vi bör även i övrigthjälpa till med uppbyggnaden av dessa ländersinfrastruktur. Dessa viktiga frågor tar vi upp i en särskildmotion om Östeuropa.Om skall kunna delta i den europeiskaplaneringen måste vi påskynda en rad egna projekt.Nordiska/baltiska överläggningar om samarbete kringsnabbtågstrafik och högfartståg måste leda till konkretaresultat. En järnvägstunnel under i stället för enbro borde ingå som en naturlig del i ett Nordeuropa-projekt. Inom krävs det satsningar påinterregionala banor och ''matartrafik'' till snabbtågen. Detkrävs omfattande upprustning och nyinvesteringar i helalandet.Ett alleuropeiskt sammanbundet järnvägssystem skallbilda basen i det marktransportsystem för person- ochgodsbefordran som arbetar för. ärjämfört med flera länder i outvecklat påjärnvägsområdet. Därför måste kraftfulla insatser till om viinte skall hamna utanför de alleuropeiska projekten.Finansiering av infrastrukturen, drivmedelsskatter,miljöavgifter etc.Varje trafikslag skall stå för sina samhällsekonomiskakostnader. De flesta är överens om detta.Problemet är att så inte är fallet i verkligheten. Orsaken äratt olika bedömare räknar på olika sätt för att få framkostnaderna. Om man t.ex. räknar in miljökostnader,sjukvårdskostnader, trängseleffekter m.m. betalar intevägtrafiken sina kostnader -- framför allt inte i tätorter.För att styra över gods- och persontransporter tillekologiskt anpassade trafikslag måste vi bl.a. användaekonomiska styrmedel. Vi föreslår följande vilket i detaljbeskrivs i skattemotion:inför regionaltdifferentierade drivmedelsskatter,en större del av statensanslag skall gå till kollektivtrafiken istället för till vägar,konsekvent och överblickbar prissättning förkollektivresande,förändringar av tjänstebilsförmåneroch reseavdrag.JärnvägspolitikenMed rejäla satsningar på järnvägen skapas mångameningsfulla jobb i olika led, från industriproduktion tillservicearbeten. kan en överföring av transportertill järnväg innebära att kommunikationssektorn kanvara en del av ett bärkraftigt samhälle. Enligt initieradebedömare är det totala investeringsbehovet inom svenskjärnvägssektor ca på tio år.Nuvarande regering liksom den förra hoppas attnäringslivet ska ställa upp med kapital. Regeringen hoppasdock förgäves, näringslivet har deklarerat att det inte ärintresserat utom för speciellt lönsamma projekt.Vänsterpartiet föreslår att anslaget till nyinvesteringar istomjärnvägar (A 11) ökas från regeringens förslag 6,3miljarder kr till samt att anslaget till Driftav statliga järnvägar (A 10) ökar från föreslagna 2,9miljarder kr till 3,7 miljarder.Utöver de projekt som det nu äntligen finns beslut omförutsätter vi att även fler projekt kan igångsättas dennärmaste tiden på följande sträckor:Västkustbanan, Ostkustbanan, Godsstråket genomBergslagen, --, , ----, projekt inom storstadsregionerna,Norra stambanan, (inklusive förlängning viaUmeå upp till ).Att regeringen fortsätter att dra ned på anslaget till köpav interregionel tågtrafik är oförsvarligt om man menarallvar med att ändra transportbeteendet i mer miljövänligriktning. Dessutom blandar man ihop det på ett olyckligtsätt med flygets kostnader i vilket vi tar upp underrubriken flygtrafik. Vi vill återställa anslaget till en del ochanvisar utöver regeringens förslag.En allvarlig kritik finns mot att man nu satsar mångamiljarder på att bygga nya järnvägar som vanligainkomsttagare inte har råd att åka tåg. Sanningen är att omman är fler än två som ska åka och har en normaldyr bil ärdet billigare att ta bilen på många sträckor.I väntan på en utvärdering av detta föreslår vi ett stöd tillatt sänka med betoning på unga resenärer.Stödet bör för budgetåret uppgå till 100 miljoner.Den regionala och interregionala persontrafikenLänstrafikanslagen (LTA administrerat av )skall gå till byggande av länsvägar,kollektivtrafikanläggningar samt investeringar ilänsjärnvägar. är ansvarigt för fördelningen tilllänen, som gör sina förslag till prioriteringar. Men dentotala summan från staten är helt otillräcklig jämfört medbehoven.Alltfler konstaterar att bilen inte är framtidenskommunikationsmedel i tättbebyggda områden. Därkommer successivt moderna och effektivarekommunikationsslag att ta över efter den nu ålderstignauppfinningen bilen.Därför beklagar vi djupt regeringens satsning på nyamotorvägar i våra storstäder. De kommer att vara en grovkapitalförstöring och ett hinder i utvecklingen av detbärkraftiga samhället.Vänsterpartiet vill i stället att de medel som kommer attfinnas till förfogande används till upprustning ochutbyggnad av kollektivtrafiken. T.ex. bör Öster- ochVästerled ej byggas i utan pengarna --ca 26 miljarder -- ska oavkortat gå till kollektivtrafiken.Exempel på projekt som bör genomföras är ett tredjeoch fjärde spår i tunnel till . Även en nyringspårlinje runt/i är mycket angelägen.Vi anser att anslaget till länstrafikanläggningar, A 4, bördelas på väg- respektive järnvägsanslag. Ansvaret förfördelningen till respektive län bör flyttas över till ettsekretariat inom . /95 vill vi höja anslaget med 100 miljoner kr.Inom anslaget höjs bidraget för cykelleder till 30miljoner.Kvinnoperspektiv på trafikenFrågan om en fungerande kollektivtrafik är en viktigjämlikhetsfråga. En satsning på spårbunden trafik som denvi föreslår är en satsning på kvinnorna, de äldre, barnen ochungdomarna. Dessa grupper har ett större behov avfungerande persontrafik.Vänsterpartiet föreslår att ger regeringen iuppdrag att initiera och stödja en informationsinsats om attbeskriva kvinnoperspektiv på trafiksystemet.Vägtrafik och vägarStatens uttalade krav på infrastrukturen är mycketmotstridiga. Det finns t.ex. inte en rimlig möjlighet att fåen acceptabel trafiksäkerhet och infria miljölagstiftningenssyfte som statsmakten tillåter attvägtrafiken ökar. Den svenska trafikpolitiken har överhuvud taget kännetecknats av en låt-gå-mentalitet.Bilen kommer alltid att finnas i vårt samhälle mendess användning kommer att minska när miljömässigaoch samhällsekonomiska kostnader fullt ut belastar dettatransportmedel. Och när den ändå används ska den en gångi framtiden drivas av bränslen som inte har en negativmiljöpåverkan. För en stor del av landet inklusive tätorterär bilen det enda realistiska transportmedlet.En utvecklad och modern kollektivtrafik ökarmänniskornas valfrihet och tvingar dem inte att använda bili alla lägen.Trafikpolitiken har anpassats till den kraftigt ökadebilismen och till företagens just-in-time-filosofi (rullandelagerhållning). Det sistnämnda systemet betyder en kraftigökning av transportbehovet och en ökning av tungavägtransporter. Det kostar samhället mångmiljardbeloppgenom fler trafikoffer och hårt nedslitna vägnät samtidigtsom vissa företag tjänar på det.Just-in-timetransporter har inneburit en oplaneradöverföring av kostnader från företagen till samhälleteftersom det medfört en stark ökning av tunga transporteroch därmed ökat vägslitage, olyckor, trängsel etc. Enutredning bör se över de samhällsekonomiska effekterna avdetta.Under årtionden har många sett bilen som enfrihetssymbol. Men när antalet bilar ökat till en viss mängdhotar den i stället friheten. Både för den som försökeranvända den och den som enbart drabbas av bilismensnackdelar, t.ex. buller och förstörda stadsmiljöer. Dettagäller framför allt i tätorter. Med regionalt differentieradedrivmedelsavgifter minskar detta problem.Vänsterpartiet vill inte höja kapaciteten på landetsvägnät -- vår transportpolitik innebär en överföring avtransporter till andra kommunikationsslag vilket innebär atttransportkapacitet friställs på vägnätet. Det innebär attprojekt som där det finns en parallell järnväg somalternativ inte ska byggas utan att de stora summor det ärfråga om ska gå till att ge resenärerna ett fullgott alternativtill bilåkande.Å andra sidan vill vi inte minska på vägkapaciteten, dvs.låta nivån på underhållet understiga behovet.Vi vill även ha en styrning av medel från byggandet avmotorvägar etc. till underhåll och upprustning av befintligtvägnät.Anslaget till drift av statliga vägar (A 2) bör höjas med500 miljoner kronor.Anslaget till drift och byggande av enskilda vägar (A 5)bör höjas med 100 miljoner kronor.Anslaget till byggande av riksvägar (A 3) skall enligt vårtförslag minska med 2 000 miljoner kronor.Miljöanpassade drivmedelDrivmedlen måste baseras på icke-fossila bränslen.Åtgärder måste sättas in för att minska belastningarnafrån de fossila bränslena till dess de miljövänligaalternativen tagit över.Utvecklingen av miljövänliga drivmedel skulle kunna gåmycket fortare om vi satsade mer på FoU. SL:s satsning påetanol i ett 30-tal bussar har varit mycket lyckad och röntinternationell uppmärksamhet. Planer finns nu på att köpain ca 300 sådana bussar, detta projekt liksom andra borde fåde medel som behövs för att kunna drivas som pilotprojekt.Denna omställning till biobränslen kan med gott resultatförenas med omställningen i jordbruks-, skogs- ochenergiproducentsektorn.Vänsterpartiet delar uppfattning om att det istort sett är olika slag av alkoholer och eventuellthybriddrift som är alternativen inom en överskådligframtid.Beträffande diesel måste kraven skärpas pådess kvalitet. Det branschen, med oljebolagen i spetsen, förnågra år sedan ansåg vara omöjligt att åstadkommabeträffande dieselns sammansättning etc. har visat sigvara fullt möjligt.De stora företagen i branschen måste tyvärr fortfarandeha ''hjälp'' av krav från samhället och miljöorganisationerför att få fram alternativ. Dock finns det hopp om enförändring. Biodiesel kan vara ett alternativ.Miljövänliga drivmedel baserade på produkter frånskogsoch jordbruket bidrar till ökad sysselsättning ochbättre handelsbalans. Inte minst i skapar dennautveckling jobb och avsättning för virke som har envikande marknad. Vi tar upp detta speciellt i en motion omskatter, miljöanpassning och sysselsättning.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöanpassade drivmedel.Regeringen satsar på utveckling aveloch hybridfordon. Det är bra och beredskap ska finnas attanslå mer om behov därav finns.Beträffande bensinen måste utveckling och kontroll aväldre bilar med katalysator noga följas upp och utvärderas.Det har visat sig att katalysatorerna tappar i effekt redanefter 6 -- när garantin går ut. En ny katalysator kankosta . Det har även visat sig attkatalysatorernas effekt i alltför hög grad kan varaundermålig.SNV bör ges i uppdrag att utvärdera katalysatorernaseffekt i praktiken.Regeringen bör också ges i uppdrag att komma medförslag om hur utsläppen från tunga fordon ocharbetsmaskiner/fordon ska minska. Detta tar vi upp i ensärskild riksdagsmotion.TaxiVänsterpartiet ser taxi som en del av en modern ocheffektiv kollektivtrafik. Taxi kan och måste utvecklas för attutgöra ett fullgott komplement till övrig kollektivtrafik därsmå och snabba enheter behövs. Vi hänvisar till en särskildmotion om Taxi med anledning av prop. 1992/93:106 ochavser att återkomma vid förväntad ny proposition om taxioch avregleringens problem.Handikappanpassning av kollektivtrafikOm kollektivtrafiken är handikappanpassad gynnar detalla resenärer. Det är ett synsätt som sakta men säkertvinner terräng. Bytesstationer på samma plan, breda dörrarpå tåg och bussar, låggolvsbussar, effektivatrafikinformationssystem etc.Många städer i har fått ''servicelinjer'' som blivitså uppskattade att konceptet nu snart är en svenskexportvara. Liknande nytänkande måste på alla sättuppmärksammas, spridas och uppmuntras.SjöfartenMed en miljöinriktad och framsynt politik kommer bådekustoch insjöfarten att spela en mycket större roll än i dag.Fartyg med energisnålare motorer har gjort driften billigareoch därmed intressant också för näringslivet. Det finnspåtagliga möjligheter att av samhällsekonomiska skälåstadkomma en miljövänligare och resurssnåltransportstruktur. Sjöfarten och järnvägen behöver intebehandlas som konkurrenter till varandra. Tvärtom måstedessa transportslag samverka för miljöns skull och för att taöver gods från landsvägstrafiken.Kombitrafik där olika sätt att transportera gods intimtsamverkar har stor utvecklingspotential. Detta måsteuppmuntras av samhället bl.a. via FoU-bidrag.Svensk sjöfart får på ingen positiv utvecklingom det huvudsakliga konkurrensmedlet ska vara låga löner,sänkt standard på de anställdas utbildningsnivå, försämradsjösäkerhet och försvagad arbetsrätt. I samband medförslaget om avskaffande av den s.k. flagglagen aviseraderegeringen att rederistödet skulle avskaffas. Regeringenbackade från detta efter hård kritik vilket får ses som ettsundhetstecken.Transporterna på landsväg förbrukar tio gånger merenergi än motsvarande sjötransporter. drar medsamma beräkningar mer energi än sjöfarten. Detger ett klart incitament att via trafikpolitiska beslut ochstyrmedel se till att gods förs över från landsväg till bådesjöfart och järnväg.Hamnarna längs Sveriges kuster har kapacitet att taemot betydligt större godsmängder. Förutom satsningar pålasthanteringen behövs det inte heller några storainvesteringar jämfört med vägsidan. har tagitfram projekt som kan startas nu till en kostnad av ca 50miljoner kr.Planerna på nya ''sjöpendlar'' efter våra kuster ser vi somhoppingivande. De ingår i forskningsprojektet och betraktas som inledningen till en svensk''sjöfartsrevolution''. Även flera privata initiativ medmoderna fartyg med lågt behov av t.ex. personal ochhamntid är värda att uppmärksammas. Utvecklad sjöfartkrävs om miljömålen ska klaras.Vänsterpartiet anser att det behövs en skärpning avlotstvånget. Krav måste ställas på att samtliga fartyg oavsettstorlek skall då de är lastade med farligt gods ha lots ombordunder gång i svenska farledsområden. Till farligt gods börräknas petroleumprodukter och gods som klassats somsådant av () somär ett FN-organ.Elektroniska kommunikationerElektroniska kommunikationer -- data, telefoni, telefax,TV- och satellitteknik m.m. -- ingår i ett bärkraftigtsamhälle. Dess miljöeffekter är försumbara. Utvecklingenpå området är mycket snabb och framgångsrik. Troligtviskommer ett stort kommunikationsbehov att fyllas av dessatyper av kommunikationsslag . Vi ser t.ex. nuhur fysisk och brevbefordran konkurreras ut avfaxkommunikation.Denna utveckling har många positiva drag. Samhälletbör med utbildning, information och forskningsinsatser geden breda allmänheten och mindre företag möjlighet atttillgodogöra sig de nya elektroniskakommunikationsslagen.Utveckling av de elektroniska kommunikationsslagentar vi upp i en särskild motion där vi resonerar omförhållandet mellan de traditionella transportmetodernaoch de nya.FlygetTrots flygets alla negativa följder på miljön och detfaktum att den miljövänliga järnvägstrafiken drabbas avhård konkurrens är regeringen oreserverat positiv tillflygets häftiga expansion.Vänsterpartiet kräver en annan utveckling. Frånenergisynvinkel är flyget det sämsta tänkbaratransportmedlet och ger dessutom upphov till svåramiljöstörningar. I Sydoch måsteutbyggnaden av snabbtågen påskyndas. Om en rejälsatsning görs på snabbtåg och andra former avkollektivtrafik -- matartrafik, hyrbilssystem etc. -- kommerflygresandet inte att öka så som regeringen antar.Får dessutom flyget stå för de kostnader det orsakar --luftföroreningar, buller m.m. -- blir andrakommunikationsslags relativa lönsamhet stärkt på mångasträckor.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännavad som sagts om flyget i denna motion.Regeringen blandar ihop köp av interregional tågtrafikmed stödet till flygtrafik och flygplatser i . Detbehövs ett nytt anslag för detta som kan bekostas medavgifter på flygbiljetter. Regeringen får återkomma medförslag om detta. På lång sikt kan snabba tågförbindelserersätta en del av flygtrafiken på medellånga avstånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en plansom visar hur kommunikationssektorn skall kunna ingå i detuthålliga kretsloppssamhället,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt trafiksektorn skall ingå i kretsloppssamhället,3. att till Nyinvesteringar i stomjärnvägar (A11) för /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 6 ,4. att till Drift av statliga järnvägar (A 10) /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 3 ,5. att till Köp av interregional persontrafik påjärnväg (E 2) för /95 anvisar 75 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,6. att under ett nytt anslag för budgetåret1994/95 anvisar för sänkning av SJ:sbiljettpriser med betoning på biljetter för unga resenärer,7. att till Byggande av länstrafikanläggningar(A 4) för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således 2 ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att initiera och stödja eninformationsinsats om att beskriva kvinnoperspektiv påtrafiksystemet,9. att hos regeringen begär att den utreder desamhällsekonomiska konsekvenserna av just-in-time-transporter,10. att till Drift av statliga vägar (A 2) /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således 6 ,11. att till Drift och byggande av enskilda vägar(A 5) för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således ,12. att till Byggande av riksvägar (A 3) /95 anvisar 2 mindre än vadregeringen föreslagit eller således 3 ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöanpassade inhemskadrivmedel,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utsläppen från tunga fordonoch arbetsmaskiner skall minska,215. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappanpassadkollektivtrafik,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja miljöanpassad modernsjöfart,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda utvecklingen av deelektroniska kommunikationerna,18.