mot · GI02Fi4 · 1994-11-22 00:00:00 — Hur mycketanvändningen har ökat med tvistade man om mellan detmoderatstyrda och centerstyrdaMiljödepartementet. Det står dock helt klart att det är långtifrån målet om en minskning. Regeringen på miljöområdet innebar en stimulans föranvändandet av gammal teknik och en broms påutvecklingen av nya miljövänliga process- ochenergitekniker. Om denna politik får fortsätta riskerarSverige att halka efter i utvecklingen mot det uthålligasamhället.Som redovisat ovan talar miljö- ochresurshushållningsskäl för ett återställande av industrinsenergiskatter. har industrins konkurrens- ochmarknadsläge förstärkts mycket kraftigt, bl.a. genomkronkursen, produktivitetshöjningar, och återhållsammalöneavtal. Detta gör att det inte finns några betydandekonjunkturella skäl som talar mot den höjning somVänsterpartiet föreslår.Vänsterpartiet föreslår att koldioxidskatten för industrinhöjs , per kg koldioxid.Detta torde ge ökade skatteintäkter på ca 500 miljonerkronor. förutsätter därvid ett generellt tak förindustrins energiskatter på av försäljningsvärdet medmöjlighet för regeringen att medge ytterligare nedsättning.8. verksamhetsområde,m.m.Det krävs kraftfulla insatser för att öka sysselsättningen.Detta är en huvuduppgift för regeringen. Om skallkomma ur den statsfinansiella kris landet nu befinner sig i ärarbetsmarknadsfrågorna nyckeln. Mensysselsättningsfrågorna löses inte enbart medarbetsmarknadspolitik eller arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, minst lika viktigt är synen på den offentligasektorn, skattepolitiken, finanspolitiken, ränteläget,statsbidragen till kommunerna, utbildningspolitiken ochinfrastrukturuppbyggnaden. Lyckas vi inte få alla dessaområden att samverka så kommer vi inte heller att kunna lösasysselsättningsfrågorna. Det här innebär också att debesparingsåtgärder som planeras inom olika sektorer alltidmåste analyseras och konsekvensbeskrivas ursysselsättningssynpunkt. Vad innebär det försysselsättningen om inte landets kommuner tillåtsexpandera? Hur drabbar förändringar i anslagen till statligaverk sysselsättningen? Den offentliga sektorn är alltjämt del av den svenska arbetsmarknaden, att bortse från dettakan få förödande konsekvenser för sysselsättningen i Sverigei stort och för kvinnors sysselsättning i synnerhet.Men arbetsmarknadspolitiken handlar inte bara om att ökasysselsättningsgraden för att sanera statens finanser. Dethandlar om att oerhörda mänskliga resurser går förlorade närmänniskor tvingas ut i en massarbetslöshet som på lång siktpåverkar människors liv destruktivt.I krisens skall inte bara tillväxt och besparingarfördelas rättvist. Även rätten till arbete måste betraktas somen rättvise- och fördelningspolitisk fråga. Här handlar detinte bara om fördelning mellan individer utan också om enfördelning mellan regioner, mellan storstad och glesbygdmellan olika befolkningsgrupper, äldre, ungdomar,invandrare, arbetshandikappade, män och kvinnor. Attangripa arbetslösheten är alltså både en ekonomisk fråga ochen rättvisefråga. I detta perspektiv har den kommandeArbetstidsutredningen ett stort ansvar.8.1 Kraven på arbetsmarknadspolitikenEn förutsättning för en framgångsrikarbetsmarknadspolitik är att den effektivt stödjer denekonomiska politikens tillväxtmål. Ett led i detta är att främjanäringslivets expansion. måste tillväxtmåletkompletteras med hänsynen till ett ekologiskt samhälle, därarbetsmarknadspolitiken är ett verktyg för att stimuleranäringslivet att ta miljömässig hänsyn och syfta till att skapafler jobb inom gröna sektorer. Arbetsmarknadspolitikenmåste skapa utrymme för att behålla arbeten i den offentligasektorn utifrån insikten att där är behoven av arbetskraftstora. Arbetslöshet och bidragsberoende är destruktivt förindividen och kostar stora summor i form av socialbidrageller a-kasseersättning. Kraftfulla insatser för att behållaarbeten inom den offentliga sektorn är alltså ensamhällsvinst.Arbetsmarknadspolitikens huvudinriktning skall vara attstimulera arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.Arbetsförmedlingen har en central roll och det är viktigt attden tillförs resurser. Utbildning och kompetensutveckling ärviktiga insatser för att stärka de arbetssökandes ställning.Vänsterpartiet menar att vid sidan av de insatser som skallgöras för att trygga kvinnors möjlighet att bryta enkönssegregerad arbetsmarknad skall insaterna inomutbildningsområdet också ha en regionalpolitisk profil. Dettaär av synnerlig vikt eftersom regeringen avser att stimuleraarbetssökande att ta nytt arbete på annan ort. Regeringensåtgärd motiveras av att det uppstår flaskhalsar i produktionenpå grund av att det saknas nyckelpersoner eller rätt utbildadarbetskraft.Vänsterpartiet har inget emot regeringens analys ochmotiv, kortsiktigt kan en ökad rörlighet vara lösningen påproblemet. Men för att långsiktigt motverka att människortvingas röra sig i riktning till storstäder krävs ocksåutbildningssatsningar på orter där arbetskraften har felkompetens i förhållande till lediga jobb.Investeringsprogram och näringslivssatsningar därarbetslösheten är hög. Kort sagt en aktiv regionalpolitik. Detmåste göras tydligt att det inte är 60-talets stora flyttvåg frånglesbygd till storstäder som eftersträvas.Arbetsmarknadspolitiken har en viktig fördelningspolitiskuppgift att stödja de grupper som har det besvärligt påarbetsmarknaden. Ungdomsarbetslöshet, utomnordiskainvandrare och äldre arbetslösa är prioriterade grupper. Vidsidan av dessa krävs också insatser för att deltidsarbetslösa,ca 150 000 personer, skall kunna erbjudasheltidsanställningar. Ett första steg i den riktningen är attlagstifta så att deltidsanställda ges företrädesrätt tillanställningar med fler arbetstimmar när sådana finns ledigahos arbetsgivaren.När det gäller införandet av s.k. arbetsföretag serVänsterpartiet stora faror. I princip innebär förslaget att manurholkar arbetstagarnas rättigheter i och med att de äranställda på en plats i ett företag, men utför arbetet på ettannat. Förslaget bygger på att företagen skall kunnarekrytera korttidsvikarier utan att behöva ta någotarbetsgivaransvar. ser en risk i att detta förslagleder oss decennier tillbaka i synen på arbetstagarna ochtrygghet i anställningen.8.2 Samarbete för att klara arbete och välfärdParterna på arbetsmarknaden har en särskilt viktig roll.Kompetensutveckling är ett partsintresse både för attanställda skall kunna behålla och utvecklas i sin yrkesrolloch för att företagen långsiktigt skall kunna utvecklas ochöverleva. Detta kan inte nog understrykas.Vänsterpartiet vill här särkilt lyfta fram parternas ansvarför att begränsa övertiden och även föra dialog omarbetstiden. En arbetstidsutredning kommer att tillsättas somhar att ta ställning både till övertid och arbetstidsförkortning.Detta hindrar inte att parterna snabbare kan hitta lösningarsom förkortar arbetstiden och begränsar övertidsuttagetvilket skulle ge omedelbar effekt i form av fler jobb.Regeringen presenterar en strategi i två steg.Vänsterpartiet konstaterar att satsningarna på investeringar,utbildningsåtgärder, insatser för ungdomar samtförskjutningen av arbetsmarknadspolitiken från artificiellsysselsättning, som ungdomspraktik och ALU, till satsningpå utbildning och arbetsförberedande åtgärder helt ligger ifas med tidigare förslag inomarbetsmarknadspolitiken. förutsätter att dessasamlade insatser även får en regionalpolitisk prägel så att deuppväger det regeringsförslag som innebär att arbetskraftensgeografiska rörlighet skall underlättas.I ett andra steg som regeringen avser att redovisa ibudgetpropositionen förutsätter att ytterligaremedel avsätts för att ta fram ''gröna jobb'' i riktning mot ettekologiskt samhälle. Att kortare arbetstid och ett begränsatövertidsuttag redovisas som ett verksamt medel för att skapafler arbeten. har i en rad motioner redovisatförslag på en anslagsfinansierad försöksverksamhet medsextimmars arbetsdag som kan skapa flerarbetstillfällen.Regeringen har i sina förslag ang. anslag och investeringarfångat de flesta av förslag som alla leder iriktning mot att skapa fler sysselsättningstillfällen på denordinarie arbetsmarknaden och avveckla inriktningen påartificiella sysselsättningsåtgärder som ungdomspraktik ochALU. kan också konstatera att den ökadesatsningen på utbildning ligger väl i linje med våra tidigareförslag. anser att en aktiv arbetslinje skallbedrivas inom arbetsmarknadspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att antar de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordas i motionens avsnitt 1--4,2. att hos regeringen begär att den i kommandeekonomisk-politiska propositioner lämnarkonsekvensbeskrivningar av förslagen utifrån ettregionalpolitiskt perspektiv,3. att hos regeringen begär att den i kommandeekonomisk-politiska propositioner lämnarkonsekvensbeskrivningar av förslagen utifrån ettfördelningsperspektiv,4. att hos regeringen begär att den i kommandeekonomisk-politiska propositioner lämnarkonsekvensbeskrivningar utifrån ett miljöperspektiv,5. att hos regeringen begär att den i kommandeekonomisk-politiska propositioner lämnarkonsekvensbeskrivningar utifrån ett kvinnoperspektiv,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerhets- och försvarspolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndspolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktingpolitiken,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunala ekonomin,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler förflerbarnstilläggen,11. att beslutar att preskriptionstiden förunderhållsbidrag höjs från tre till fr.o.m. den 1 januari1995,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om indrivningen avbidragsförskottsskulder,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pris- och följsamhetsindexeringav utgående pensionsförmåner,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att följa utvecklingenför de sämst lottade pensionärerna,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtidspension ochsjukförsäkring,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omläggning och höjning avallmänna egenavgifter m.m.,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattereglerna för enskildnäringsverksamhet,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteåtgärder för mindre ochnystartade företag,19. att beslutar att bolagsskatten höjs från 28 %till från ,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vinstdelningsskatt,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den s.k. värnskatten,22. att avslår regeringens förslag till lag omupphävande av lagen (1993:1520) om beräkning avbeskattningsbar förvärvsinkomst vid taxering till statliginkomstskatt och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomstervid och taxeringar,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundavdraget,24. att beslutar att tas ut i statlig skatt förinkomster från ,25. att beslutar att höja koldioxidskatten förindustrin per kg koldioxid från den 1 januari1995 enligt vad i motionen anförts,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraven påarbetsmarknadspolitiken.