mot · GH02K505 · 1994-01-25 00:00:00 — En effektiv och serviceinriktad myndighetsutövning Allmänhetens förtroende för våra myndigheter harförsämrats kraftigt . 1984 var positiva till statliga myndigheter, enligtopinionsundersökningar. 1992 var det . Denna utveckling måste bromsas. Allmänhetensförtroende för myndigheterna är avgörande förmöjligheterna att med politiska medel påverka samhället.Politiker och politiska partier har utnyttjat dettamissnöje till att genomföra kraftiga nedskärningar imyndigheternas resurser. Besparingstryck kan leda till ökadeffektivitet, men måste då kombineras med resurser förutveckling. Dessa har varit mycket begränsade förmyndigheterna . Besparingar utanutvecklingsresurser leder till en negativ spiral därmyndighetens möjligheter begränsas och allmänheten blirmissnöjd. Därmed uppstår krav på ytterligare besparingar.Denna utveckling måste nu vändas. Statsfinansiella skälleder till att några stora ökningar av myndigheternaskostnader inte är realistiska. Däremot innebär fortsattanedskärningar av myndigheternas anslag, i dagensarbetsmarknadsläge, till helt marginella besparingar,kanske inga alls.Är det möjligt att utan stora kostnadsökningar förbättramyndigheternas sätt att fungera och deras förhållande tillallmänheten? Det finns en hel del möjligheter till detta.Men då krävs en ny förvaltningspolitik -- en offensiv politiksom har det uttalade syftet att förbätta allmänhetensinställning till myndigheterna.Hur kan då en förvaltningspolitik se ut som leder till attallmänheten blir mindre missnöjd med myndigheterna? Härkan bara ges några drag i skissform av vad en sådan politikskulle kunna innehålla:En bred kvalitetskampanjinitieras inom hela statsförvaltningen, som sedan leder tillfortlöpande kvalitetsförbättringar.Myndigheter tarfortlöpande reda på allmänhetens uppfattning om hurmyndigheten sköter sig och agerar för att minimeramissnöje.Kunder och användare ges bättre möjlighet attpåverka vilka tjänster de vill ha, hur de vill ha dem och vilkaproblem de upplever.Staten ges ett serviceinriktatarbetssätt, som innebär lyhördhet och engagemang för denenskildes situation.Myndighetens grunduppgift blir atthjälpa individen att, så fördelaktigt som möjligt, uppfyllagällande lagar och bestämmelser.Allmänhetensuppfattning av bemötande, kvalitet och effektivitet istatsförvaltningen skall förändras och förbättras.Myndigheter bör ta initiativ till ''branschorgan'' med uppgiftatt samordna olika intressenter, exempelvis företag ochfrivilliga organisationer inom ett myndighetsområde, för attsakligt och korrekt informera allmänheten omverksamheten inom området.Myndigheter skall gesresurser och motivation att korrigera felaktigheter ochkommentera orsaker till beslut och åtgärder som berör demi massmedia. Principen måste vara att felaktigheter imassmedia skall bemötas. Informationsansvariga måstefinnas på varje myndighet (dvs. man skall inte hänvisa tillpolitikerna i myndighetsfrågor).De statliga funktionernaskall vara mer lättillgängliga och mer samordnade änhittills.Handläggningstider skall minimeras.De olikaformerna av kvardröjande och onödig byråkrati skall tasbort.En ''positiv informationsplikt'' införs, dvs. atttjänstemannens uppgift är att på allt sätt underlätta förpolitikern att fatta rätt beslut, informera omomständigheterna, gör att ett beslut behöver ändras ellerinte går att genomföra.Ett ständigt lokalteffektiviseringsarbete sker inom statsförvaltningen avsamma storleksordning som inom industrin. Dock inte iform av ensidiga besparingar som enbart leder tillförsämrad verksamhet och utarmad kvalitet.Allaanställda ges möjlighet att regelbundet och i organiseradeformer kunna påverka sitt och sin arbetsgrupps arbete.Modern organisationsteori påstår att här finns den störstaeffektiviseringspotentialen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en effektiv och merserviceinriktad myndighetsutövning.