mot · GH02Ju702 · 1994-01-25 00:00:00 — Reglerna för allmän rättshjälp vid bodelning har ändratsvid flera tillfällen, senast i proposition 1987/88:73 sombygger på rättshjälpskommitténs förslag. Kostnaderna förrättshjälp vid bodelning ökade kraftigt ochrättshjälpskommittén som avslutade sitt arbete 1986 föreslogde nya reglerna för bodelningsärenden och kommitténsförslag tillstyrktes i allmänhet av remissinstanserna ellerlämnades utan erinran.Lagstiftaren uttalade att det kan inte godtas atträttshjälp beviljas endast av det skälet att makarna har svårtatt samarbeta och finner bodelningsfrågornasvårhanterliga. trädde den gällanderestriktiva lagen i kraft som lyder: ''Allmän rättshjälp får ejbeviljas i angelägenhet rörande bodelning om det inte medhänsyn till boets beskaffenhet och makarnas ellersambornas personliga förhållanden finns särskilda skäl förrättshjälp.'' Båda skälen skall alltså vara uppfyllda.Redan i betänkande 1988/89:JuU19 uttalade utskottetatt det kunde finnas anledning att närmare studera om dennya regleringen i RHL i den praktiska tillämpningen kan hamedfört en alltför restriktiv bedömning av behovet avrättsligt bistånd i bodelningsärenden.Under de år som gått sedan lagändringen har mångamotioner lagts angående rättshjälp vid bodelning. Påinitiativ av hölls en hearing den 20mars 1990 dit personer som i sitt dagliga värv kommer ikontakt med bodelningsärenden inbjudits. Det rådde storenighet om att reglerna varit för generösa men attpraxis efter lagändringen måste ha blivit strängare än vadlagstiftaren tänkt sig.I praktiken är rättshjälp i bodelningsärenden så gott somavskaffad utom när det gäller i bodelning. och är detlätt att bedöma boets beskaffenhet men när det gällermakarnas personliga förhållanden känns det synnerligenotillfredsställande att inte kunna bevilja rättshjälp när detbevisligen förekommer misshandel, övergrepp ochutslagning på grund av psykiska besvär. Likaså om makaneller maken vägrar medverka vid bodelning och t.o.m.gömmer undan eller säljer ut gemensamma tillgångar. beviljar rättshjälp i specielltömmande fall där det klart framgår att ena parten görrättsförluster överklagar beslutet tillRättshjälpsnämnden och påpekar att rättshjälp inte kanbeviljas enligt rättshjälpslagen.Senast aktualiserades bodelningsärenden vid en hearingsom hölls i justitietuskottet ditrepresentanter för kallats. Ävendå bekräftades att lagstiftningen om rättshjälp vidbodelning är allför restriktiv och att reglerna bör ändras.Generösare regler vid bodelningsärenden behöver inteinnebära stora kostnader för staten eftersomRättshjälpsmyndigheten med stöd av rättshjälpslagenunder vissa förutsättningar kan ålägga motpartenåterbetalningsskyldighet. Dessutom har myndighetenmöjlighet att jämka grundavgift och tilläggsavgift om detvisar sig att sökanden genom t.ex. bodelningen fått ändradeekonomiska förhållanden.Den 24 juni 1993 beslöt regeringen att tillsätta enkommitté som gör en översyn av rättshjälpslagen.Uppdragen bör redovisas . Enligtdirektiven har kommittén möjlighet att ta upp frågan omrättshjälpsresurserna koncentreras till de områden där debäst behövs. I detta sammanhang bör rättshjälp vibodelningen behandlas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättshjälp i bodelningsärenden.