ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02Fi14 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. Regeringen föreslår i prop 1994/95:25 beträffandeekonomisk-politiska åtgärder att ramen för u-landsbiståndetunder skall frysas till nuvarandebelopp om . Därtill föreslås enytterligare avräkning med avseendeasylkostnader.Vi har full förståelse för behovet av kraftfulla åtgärder föratt kunna sanera statens ekonomi. Det är därför nödvändigtatt på alla områden iaktta stor restriktivitet med statensutgifter. Vi kan emellertid inte acceptera att nubinder sig för en successiv nedtrappning av u-landsbiståndets andel av BNI som förslaget innebär.Efter lång och envis kamp kunde Sverigesom en av de första nationerna nå det uppsattaenprocentsmålet för bistånd till utvecklingsländerna. mellan den borgerliga regeringen ochsocialdemokraterna gjordes emellertid ett stortavsteg från denna målsättning genom en minskning avbiståndsvolymen med . Biståndet komdärmed att sjunka till av BNI. Samtidigtgjordes klara deklarationer om att enprocentsmålet stod fastoch skulle återuppnås så snart som möjligt.Om biståndsramen nu fryses till nominellt oförändratbelopp innebär det, enligt vår bedömning, attdess andel av BNI successivt sjunker till under 0,8 procent.Skulle förväntningarna om en snabbare tillväxt i ekonominsom en följd av anslutning till EU komma attinfrias, sjunker det svenska biståndet kanske ned mot 0,7procent av BNI. I sammanhanget bör uppmärksammas attvärdet av det svenska biståndet har reducerats kraftigt ocksåpå grund av deprecieringen av den svenska kronan.I propositionen framhålls att ''det är regeringensmålsättning att när den ekonomiska utvecklingen tillåter detsuccessivt uppfylla enprocentsmålet''. Vi menar att om mannu låter biståndet sjunka så kraftigt som föreslås ipropositionen förlorar regeringens här uttalade målsättningsin trovärdighet. Vi kan därför inte acceptera regeringensförslag till riktlinjer i detta avseende. Biståndsvolymen bör,enligt vår mening, inte frysas under de närmaste fyra åren.Riksdagen bör i sin budgetbehandling ha möjlighetatt ta ställning till biståndets storlek. Ambitionen bör därvidvara att inte avlägsna sig utan närma sigdet gällande enprocentsmålet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om biståndsvolymen under de närmasteåren.
mot · GI02Fi15 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. Den borgerliga regeringen inrättade en särskild delegationför att medverka till en kraftig utveckling av ALU-verksamheten. Ambitionen var att skaffa fram ca 80 000ALU-platser i genomsnitt . För delegationensarbete anvisades under budgetåret1994/95.I den nu presenterade propositionen 1994/95:25 angåendeekonomisk-politiska åtgärder redovisas i många avseendenen ny inriktning av arbetsmarknadspolitiken. Som en följdhärav bedömer regeringen nu att antalet ALU-platserkommer att minska till ca 25 000. Mot denna bakgrund anserjag att det vore logiskt att nu avveckla ALU-delegationen.För de insatser som behöver göras för att hantera dennaverksamhet har man inom AMS en väl utvecklad erfarenhetoch kompetens. Något stöd i detta arbete från en delegationunder regeringen finns det inte något behov av. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avveckling av ALU-delegationensverksamhet.
mot · GI02Fi16 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. BostadsbyggandetI år beräknas endast 8 000 lägenheter påbörjas. Även omdet finns många tomma lägenheter vet vi också att mångaungdomar och andra inte haft möjlighet att skaffa sig ett egetboende. Dessutom ligger de tomma lägenheterna i storutsträckning på orter som inte är expansiva, medan regionermed tillväxt i stort sett saknar lediga lägenheter.En framgångsrik socialdemokratisk politik som leder tillväxande produktion och ökad sysselsättning kommer på korttid att leda till en snabbt växande efterfrågan på bostäder pådessa orter. Det är därför angeläget att redan nu planera fören sådan situation.Regeringens ekonomisk-politiska proposition 1994/95:25innehåller många viktiga förslag till gagn förbyggnadsindustrin, förslag som kan leda till entidigareläggning av byggnadsinvesteringar. Arbetslöshetenoch bristen på projekt är emellertid mycket stor inombyggnadsindustrin. av byggnadsarbetarnaberäknas stå utanför den ordinarie arbetsmarknaden i vinter.Det finns således utrymme att föreslå ytterligare åtgärder föratt stimulera tidigareläggning av byggnadsinvesteringar.En sådan stimulans kan utformas på det sätt somSocialdemokraterna föreslog i sin motion till vårriksdagen1994, dvs som ett investeringsbidrag på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen, senast ibudgetpropositionen , återkommer med förslagför att stimulera tidigareläggning av nyproduktion avbostäder.
mot · GI02Fi17 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. beslutade under vårriksdagen 1993 om attinföra ett system med skattereduktion vid reparation avbostäder. För småhus uppgår skattereduktionen till 30procent av det enligt särskilda regler framräknadeberäkningsunderlaget.Detta beslut har lett till positiva effekter inom byggsektorn.Det har också varit ett starkt incitament för att görareparationer på ett lagligt korrekt sätt i stället för somsvartjobb.Byggarbetslösheten är fortfarande mycket hög, och detfinns starka motiv för att vidta åtgärder som ytterligare ökarsysselsättningen inom byggsektorn. Det bör ske genom atthöja beloppsgränsen och även räkna in materialkostnader iunderlaget för skattereduktion.Därför föreslår jag, för att ytterligare stimulerasysselsättningen, att beloppet för underlaget vid reparationav bostadshus höjs till , samt att i underlaget ävenfår ingå material som används i direkt samband medreparationsarbeten utförda av momsregistrerad och F-skatteskyldig firma. Kapitalvaror såsom kyl, frys o.s.v. skallinte räknas som materialkostnader. I underlaget förskattereduktion får inte materialkostnaden vara större änkostnaden för arbetskraft.Utskottet bör utarbeta förslag till nödvändiga lagändringar.De kostnader som kan uppstå för statskassan genomföreslagen åtgärd bör finansieras genom anslag försysselsättningsskapande åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ändra och förlänga reglerna förskattereduktion avseende reparationskostnader förbostadshus såsom föreslås i motionen.
mot · GI02Fi18 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. Angående behovet av kraftfulla åtgärder för att motverkasegregationen i boendetEn omfattande ROT-verksamhet inom bostadssektorn kanspela en viktig roll för att minska arbetslösheten såväl inombyggnadsarbetarkåren som inom stora delar av industrin. Vihälsar därför med tillfredsställelse att särskilda subventionerenligt propositionen kommer bostadssektorn till del.Det är angeläget att de särskilda insatser av statsmedel somnu satsas för att motverka arbetslösheten prioriterar de mestangelägna behoven inom bostadssektorn.I storstadsområdena, men också i många kommuner runtom i landet, finns starka tendenser till ökad segregation iboendet. Bakom utvecklingen ligger ett komplicerat socialtförlopp, som resulterar i att vissa bostadsområden samlarmånga av dem som har det svårast i samhället. Än så längeutgör de bara en del av invånarna i dessa bostadsområden.Ändå är tendensen tydlig; många hushåll med tryggaekonomiska och sociala förhållanden söker sig bort frånbostadsområden som kommit in i en negativsegregationsspiral.För att komma till rätta med segregationen krävs insatserinom många samhällsområden. Det gäller såväl insatser förfull sysselsättning och minskade sociala och ekonomiskaklyftor i samhället som medveten och aktivsamhällsplanering.Bostadsföretagen måste ges ekonomiska möjligheter attgenom fysiska förbättringar och ombyggnader avmiljonprogrammets bostadsområden bidra till ökatkvarboende och minskad segregation. Många bostadsföretagbrottas med allvarliga ekonomiska problem och har ringautrymme för standardförbättringar som inte påtagligt kan geuttryck i höjda hyror. har arbetslösheten ochminskade sociala förmåner betytt att hyresgästernas förmågaatt klara hyreshöjningar minskat dramatiskt.En förutsättning för att statliga satsningar försysselsättningen blir instrument i kampen motsegregationen är att byggsubventionerna anpassas till debehov av ombyggnader som finns i miljonprogrammetsbostadsområden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att reglerna för ROT-insatserna utformas så att segregationen i boendet minskas.
mot · GI02Fi19 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. I proposition 1994/95:25 föreslås att stöd skall utgå förreparationer, om- och tillbyggnad för skolor och andraoffentliga lokaler. Även inom bostadsområdet föreslås enextra subvention för reparationer, om- och tillbyggnad.Dessa investeringssatsningar är helt nödvändiga för att rådabot på det mycket allvarliga läge som råder inombyggbranschen, vars följdverkningar är rekordhögarbetslöshet. Inte bara byggbranschen utan även tillverkareav insatsvaror inom snickeri-, möbel-, sanitets- ochvitvarubranschen har drabbats.En tillbakablick visar att den konjunkturnedgång vi är påväg att hämta oss ifrån kan jämföras med 30-taletsdepression. Den slog hårt mot bosektorn. Den borgerligaregeringen skar snabbt och okänsligt i bostadssubventioneroch bostadsbidrag så att läget förvärrades ytterligare. Över30 000 personer har lämnatbyggbranschen.Byggsektorn utgjorde av BNP 1990. 69 000lägenheter påbörjades. 1993 tillkom 15 000 lägenheter itotalbeståndet. Detta tal brukar jämföras med krigsåret 1941som länge betraktades som ett oacceptabelt bottenår med17 000 lägenheter. 1994 kommer endast cirka 8 000lägenheter att påbörjas. Ingen verklig ljusning kan skönjasförrän tidigast under andra halvåret 1995.Ombyggnadstakten av bostäder beräknas bli halveradmellan . Med denna lågaombyggnadstakt riskerar vi en förslumning avbostadsbeståndet och att arbetslösheten ligger kvar påonödigt höga tal. Arbetslösheten bland träindustriarbetare ärhög i och i norra . I kommun ärarbetslösheten i denna yrkeskategori.Detta beror på att kommun tidigare varit centrumför svensk trähusfabrikation. Inom en radie av frånVetlanda har av alla prefabricerade trähustillverkats. Konkurser och företagsnedläggningar har sattdjupa spår i hela östra delen av län.En stimulans för ombyggnad är därför välkommen för atttill en del råda bot på arbetslösheten under kommande vinter.I proposition 1994/95:25 föreslås en subvention avreparationer, om- och tillbyggnad av bostäder. Tidigareombyggnadsstimulanser har ibland, exempelvisskattereduktionen för reparation och underhåll (SFS1993:166), enbart utgått för åtgärder vidtagna påombyggnadsplatsen medan den del av arbetet som utförts iform av komponenttillverkning i exempelvis fönster-, dörr-och köksinredningsfabriker inte omfattats av stödet. När detgäller räntebidrag för ombyggnad (SFS 1992:986), är dettveksamt om stöd kan utgå för byte av fönster. En sådanåtgärd omfattas däremot av stödet till energiåtgärder (SFS1983:947), som emellertid upphör vid årsskiftet.Ur sysselsättningssynpunkt har detta varit en olyckligfördelning av stimulanserna, eftersom byggarbetsplatserna istor utsträckning ligger på expansiva orter medan i vart fallden träbaserade byggmaterialindustrin ligger på orter medstor arbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglerna för bidrag till ROT-åtgärder.
mot · GI02Fi21 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:40 Budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. Budgeteffekter av medlemskap i de frågor som behandlas i prop. 1994/95:40 finner vianledning att här kommentera endast den del som avserfinansieringen av medlemskap i ställer upp på principen att statens upplåningsbehov intefår stiga. Likaledes stöder vi ambitionen att förhindra enökning av statens utgifter för administration. Givetvis bör detockså vara en strävan att täcka utgifter för medlemskapetgenom omprioriteringar i statens budget.Däremot kan vi inte instämma i den tanke somframskymtar i propositionen, nämligen att finansieringenskall belasta olika områden och verksamheter i proportiontill hur de gynnas av medlemskapet, främst genomskattehöjningar.Det är en grundläggande finanspolitisk princip att skatterinte skall vara specialdestinerade till särskildautgiftsändamål. Denna grundtanke präglar för övrigt också,som framgår av propositionen (s. 7), uppbyggnaden av EU:sgemenskapsbudget.Ett viktigt syfte med anslutning till EU ärdessutom att öka landets ekonomiska tillväxt. Det är intemöjligt att exakt förutsäga hur stor denna effekt blir.Försiktiga uppskattningar pekar emellertid på en ökning avden årliga tillväxten med ca en halv procent jämfört med omSverige stannat utanför EU. Redan efter skulledärmed skatteunderlaget ha vuxit så mycket attmedlemskostnaden täcks vid oförändrade skatteregler.En annan avsedd effekt med medlemskapet har varit attskänka kampen mot inflationen i större trovärdighetoch därmed minska räntemarginalen mot exempelvisTyskland. Skillnaden jämfört med ett utanförskap haruppskattats till drygt en procentenhets lägre räntenivå.Fastän ja-segern i folkomröstningen i betydandeutsträckning torde ha varit diskonterad, har ändå enränteglidning nedåt kunnat iakttas. En procentenhet lägreräntekostnader för statsskulden innebär en besparing pådrygt 10 miljarder kronor.Enligt propositionen (s. 14) skall effekter av detta slagsuccessivt beaktas i regeringens ekonomiska politik. Vi seringen anledning att detta inte skall ske från första början.Den tänkta uppläggningen att medlemskostnadeninledningsvis skall betalas krona för krona genom riktadeskattehöjningar ger skäl för misstanken att regeringen villbegagna tillfället att skaffa fram extra skatteintäkter tilltäckande av budgetunderskottet, när det nu ter sig allt merbesvärligt att få fram utgiftsbesparingar.Sammanfattningsvis bör specialdestinerade skatter inteinföras utan EU-medlemskapet finansieras inom ramen förbudgetarbetet på gängse sätt. Detta bör geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om finansieringen av Sverigesmedlemskap i .
mot · GI02Fi22 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:40 Budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. Propositionen redovisar regeringens förslag till principerför budgetering och revision av de medel som betalartill respektive mottar från EU. Regeringen föreslår i dettasammanhang också fem principer som skall gälla förfinansieringen av ett medlemskap i har inget att erinra emot de två första principerna omatt finansieringen inte får leda till ökat upplåningsbehov samtatt statens administrativa kostnader ej bör öka totalt sett.Vad gäller förslag till övriga principer anser vi att dessaförslag är att införa ett bestraffningssystem med udden riktatmot vissa grupper och de medborgare som röstat nej till EU-medlemskap. Förslagen lägger ett tak på nationellaambitioner inom miljö- och regionalpolitikens område.Sverige har frångått ett system där vissa inkomsteröronmärks till vissa utgifter. tänker sig regeringenåterinföra detta. Öronmärkning av EU-avgiften och dessfinansiering får, enligt vår uppfattning, förödandekonsekvenser för en rättvis regional fördelning och därmedför hela fördelningspolitiken.Förslag som nämnts för finansieringen är bl a höjning avarbetsgivaravgifterna, vilket vi anser synnerligen olämpligt.Socialdemokraterna går tvärs emot den politik de säger sigvilja föra. Istället för arbetslinjen väljer man att beskattaarbete.I propositionen (s. 25) anför regeringen att ''det ärangeläget att de skattehöjningar som väljs i så litenutsträckning som möjligt leder till välfärdsförluster''. Vireagerar kraftigt mot denna skrivning.Från sida har vi inte tagit ställning för ettmedlemskap för att åstadkomma välfärdsförluster utantvärtom för att nå välfärdsvinster.Regeringen försöker på förhand hitta vinnare som skallbetala medlemsavgiften. Detta är ologiskt och olyckligteftersom ''vinnare'' kan identifieras först i efterhand. Detstrider även mot de ambitioner och möjligheter som detframförhandlade avtalet med gav oss och som enmajoritet av väljarna godkänt i folkomröstningen.För vår del är det naturligt att kostnaderna för ettmedlemskap skall inkluderas i statens budget och bäras avalla i vårt land. Dessutom vill vi betona att EU:s stöd förmiljöinsatser inom jordbruket och regional utveckling börutnyttjas fullt ut.Till yttermera visso är det principiellt tvivelaktigt att taställning till en principproposition när vi vet att det pågårdiskussioner mellan regeringen och om huravgiften skall tas ut. Med stöd av det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:40 såvitt avserprinciper för finansiering.
mot · GI02Fi23 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:40 Budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. I propositionen redovisas förslag till principer förbudgetering, redovisning och revision av de medel somSverige betalar till respektive mottar från EU. Regeringenredovisar också ett förslag till principer för finansiering avmedlemsavgiften.Kristdemokraternas hållning, som bygger på en principiellsyn på budgetens utformning, innebär att EU-avgiftensfinansiering inte skall öronmärkas genom specifikaskattehöjningar eller besparingar. Den ska istället finansierasinom ramen för det ordinarie budgetarbetet.Öronmärkningsprincipen skulle vara ett nytt ochovälkommet inslag i statsbudgeten. Lika lite som exempelvisSveriges andel av FN:s budget fordrar specialdestineradeskatter fordrar EU-avgiften öronmärkt finansiering.Självfallet ställer vi upp på principen att statensupplåningsbehov inte får stiga, liksom på ambitionen attförhindra en ökning av statens utgifter för administration. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principer för finansiering av EU-avgiften.
mot · GI02Fi24 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:40 Budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. Medlemskapet i Europeiska unionen ökar Sverigeschanser att få en god ekonomisk utveckling. Osäkerheten omSveriges medverkan i det ekonomiska och politiskasamarbetet i minskar. Därmed uppnås bl.a. attSverige blir mer attraktivt som investeringsland vilket ökarvåra möjligheter att få ner arbetslösheten. Stabiliteten i denekonomiska politiken ökar liksom tilltron till kampen motbåde hög inflation och hög arbetslöshet. Jämfört med ettutanförskap innebär detta enligt vår bedömning att tillväxtoch sysselsättning har förutsättningar att bli högre och atträntemarginalen gentemot t.ex. har förutsättningaratt bli lägre. Allt detta är till fördel för svensk ekonomi ochdärmed medborgare.Medlemskapet är således förenat med stora fördelar, menockså med vissa utgifter. I den aktuella propositionenföreslås vissa riktlinjer för hur medlemsavgiften skallbetalas.Vi delar uppfattningen i propositionen att statenslånebehov inte skall öka som en följd av medlemskapet ochatt eventuellt ökade administrationskostnader inom vissaområden bör finansieras genom neddragningar inom andraområden. Dessa principer framfördes redan av denborgerliga regeringen.I propositionen föreslås emellertid även en helt ny principom specialdestinering av viss finansiering förmedlemsavgiften till EU. En sådan princip strider motvedertagna regler i svenskt budgetarbete och bör avvisas.Specialdestinering av vissa inkomster för att bestrida vissautgifter kan lätt leda till suboptimering vid den politiskaavvägningen om vilka utgifter som är mest angelägna.Inte heller delar vi regeringens uppfattning att vissamedborgare, som enligt propositionen drar större fördel avmedlemskapet än andra, skall betala en större del av avgiften.Medlemskapet är till för och till fördel för hela landet. Detvore enligt vår mening både egendomligt och stötande att haen speciell finansiering av just denna utgift. Regeringenstankegångar om höjda arbetsgivaravgifter och andraskattehöjningar kan riskera att legitimera det felaktigapåståendet att EU bara är till fördel för näringslivet ochsnarast förstärka en negativ känsla hos dem som röstade neji folkomröstningen. Finansieringen av denna utgiftspost förmedlemskapet bör således på samma sätt som andra utgifteravgöras i det allmänna budgetarbetet. Till saken hör attregeringen inte har redovisat någon bedömning avbudgetläge och statens lånebehov vare sig för innevarandeeller kommande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principerna för finansiering av EU-avgiften.
mot · GI02Fi3 · 1994-11-22 00:00:00 — att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som redovisats i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens s.k. återställarpolitik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att slå vakt omskattereformen,4. att avslår regeringens förslag till höjdmarginalskatt,5. att avslår regeringens förslag tilldubbelbeskattning av aktier,6. att avslår regeringens förslag till höjd skatt påavtalspensioner,7. att avslår regeringens förslag till slopadkvittningsrätt,8. att avslår regeringens förslag till socialaavgifter på vinstandelar,9. att avslår regeringens förslag till direktavdragför byggnadsinvesteringar,10. att avslår regeringens förslag att försämraflerbarnstilllägget,11. att avslår regeringens förslag att avräkna 300miljoner kronor från biståndsanslaget,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kostnadseffektivarbetsmarknadspolitik,13. att avslår regeringens förslag att avskaffaungdomspraktik och akademikerpraktik,14. att avslår regeringens förslag till ökadeinsatser för underhållsåtgärder,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning avgenomförandetiden för investeringsprogrammet för vägaroch järnvägar,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringssatsningar,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förstärka deoffentliga finanserna.