ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T52 · 1994-04-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:167 En effektivare fordonskontroll Effektivare fordonskontrollNy demokrati tillstyrker propositionen enbart vad avseravskaffande av monopolet på den periodiskakontrollbesiktningen för AB ().Den kan konkurrensutsättas förutsatt att det är på likavillkor som för andra konkurrerande företag. Enkonkurrensutsättning av denna del av fordonskontrollen ärmöjlig förutsatt att samhällets krav på trafiksäkerhet ochmiljö inte eftersätts att bilägaren, även i glesbygd, intefår ökade kostnader eller sämre service.De olika konkurrerande besiktningsföretagensrapportering till skall göras med enkla och billigaadministrativa rutiner. Resultatet av arbetsdagensbesiktningar bör kunna rapporteras vid dagens slut.Ny demokrati yrkar avslag på den del av propositionensom berör övriga delar av ASB:s verksamhet. Andra delarav verksamheten än kontrollbesiktning skall bedrivas som , dvs. i form av riksprovplatser (RPP). Enkonkurrensutsättning av typbesiktning,registreringsbesiktning och liknande i enlighet medpropositionens förslag skulle leda till en omfattandebyråkrati, en byråkrati som skulle innebära storakostnadsökningar för fordonsägarna. Om kommandeutredningar skulle visa att andra delar av verksamheten kankonkurrensutsättas med ökad effektivitet får det behandlassenare.EU-länderna har inte krav på konkurrensutsattbesiktningsverksamhet av fordon i bruk i det egna landetoch det krävs inte heller enligt . När det gällerprovning och godkännande av nya fordon innebär att det blir en konkurrens länderna emellan. Dennaborde vara tillräcklig för att åstadkomma önskadeeffektiviseringar. bör sträva efter att få ett systemsom underlättar samordningen med EU-reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utsätta den periodiskakontrollbesiktningen för konkurrens,2. att avslår den del av proposition 1993/94:167som berör övriga delar av ASB:s verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta utreda hur övrigverksamhet skall bedrivas.
mot · GH02T56 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:169 Överenskommelse om investeringar i trafikens infrastruktur i I proposition 1993/94:169 redovisas den s.k.Göteborgsöverenskommelsen i sin helhet. ''Den slutliga överenskommelsen avser investeringar ikollektivtrafikanläggningar, miljöåtgärder och trafiklederunder perioden --2003 på sammanlagt 9 miljarderkronor. ''Regeringen föreslår nu att statsbidrag om sammanlagt till kollektivtrafiksatsningar skallbetalas enligt vad som anges i överenskommelsen.Som framgår av propositionen har redan 200 miljonerkronor utbetalats till under detförbehållet att medlen skulle återbetalas om inte en slutligöverenskommelse skulle komma till stånd. En sådanöverenskommelse har träffats.Det är dock fortfarande inte helt klart med det slutligafinansieringssättet för stora delar av vägsatsningarna.Vägavgifterna skall utredas ytterligare. Det är då viktigt attdet nu klargörs att medlen till kollektivtrafiksatsningarnakommer att betalas ut utan nya förbehåll. Oklarheterdärom kommer annars att kunna fördröja de angelägnakollektivtrafiksatsningarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel tillkollektivtrafiksatsningar enligt den s.k.Göteborgsöverenskommelsen skall utbetalas utan särskildaförbehåll.
mot · GH02T58 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av skr. 1993/94:170 Investeringsplaner för infrastrukturen PropositionenRegeringen redogör för innehållet i deinvesteringsplaner som , ochlänsstyrelserna har upprättat för perioden --2003.Ny demokratis ståndpunktVi ställer oss bakom propositionen till stora delar.För budgeten 94/95 yrkade vi för ett minskat anslag tillnyinvesteringar med . Det gör vi nuockså.Vi har erhållit rapporter om att för mycket pengar finnsi omlopp i infrastruktursvängen. Detta leder ofelbart tillmissbruk. Många säger dessutom att den svenskainfrastrukturen inte har speciellt stora brister. För att på ettenkelt sätt lösa arbetslöshetsproblemen lät vi oss politikermålas in i ett hörn som vi nu måste komma bort ifrån.Infrastrukturinvesteringar är inte nyckeln till fullsysselsättning. Vissa investeringar kan snarare leda till ökadarbetslöshet bl a på grund av stora kapitalkostnader.Kan vi dessutom ha anslagit för mycket pengar tillotidsenlig infrastruktur? Många påstår detta. Till vissa delarkan vi instämma med detta.Vi yrkar på att ej genomförs. Demedel som är avsatta till detta projekt kan användas tillannan redan befintlig infrastruktur i regionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att läggs nedoch att anslagna medel tillfaller annan infrastruktur iregionen.
mot · GH02T60 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av skr. 1993/94:170 Investeringsplaner för infrastrukturen Vi anser att regeringens skrivelse har stora brister. Fören icke initierad är dokumentet nästan oförståeligt. Såvittvi kan se är inriktningen sådan att har förlorat påminst tre viktiga områden. För det första minskas anslagettill med 600 miljoner. För det andra blirdet betydligt lägre standard på den viktiga pulsådern E22Karlskrona--. Och för det tredje har anslaget tillövriga riksvägar i minskat med ca . Till dettaskall läggas att anslaget för övriga riksvägar i sydost (dvs.Blekinge) minskat med ytterligare . Det betyder enminskning med för sydöstra . Detta kan viinte acceptera.Skånes geografiska placering gör vårt landskap till denviktigaste kommunikationsregionen i . kan urtrafiksynpunkt betraktas som en tratt. En mycket stor delav personer och gods som skall till, eller kommer ifrånkontinenten passerar skånska järnvägar, vägar och hamnar.Detta innebär stora belastningar på omgivning och natur.Detta förhållande ställer stora krav på samhällsplaneringenmen öppnar också stora möjligheter för utveckling avlandskapet i stort. kan mycket väl bli Sverigestransporttekniska centrum där både de storatransportmängderna passerar och rangeras effektivtsamtidigt som kvalificerad forskning kring nyakommunikationer och miljöanpassning sker.Det viktigaste inslaget i en politik för miljövänliginfrastruktur är att främja och bygga ut tågtrafiken. Tågethar många fördelar när det gäller miljön. Vi anser t.ex. attsnabbtåg (typ X2000) kan bli ett attraktivt resealternativbåde mot och . Det är viktigt att SJ:soch påbörjade arbete när det gällersnabbtågsanpassning fullföljs utan dröjsmål.Besparingen om på berörvisserligen inte banan i men påverkar resandetidenMalmö--negativt.Med anledning av ovanstående kräver vi att de projektsom redovisats ovan får de medel som tidigare anvisats,vilket bör ske genom omfördelning inom ramen. Detbetyder att erhåller + för att färdigställaSödra stambanan att får medel för att garantera tidigareutlovad standard på -- tillmotorväg samt att till övriga riksvägar i sydöstra anvisas 330mkr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringsplaner påkommunikationsområdet avseende .
mot · GH02T61 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning skr. 1993/94:170 Investeringsplaner för infrastrukturen Rätt tänkt men fel resultatRiksdagen har begärt en långsiktig plan för investeringari trafikens infrastruktur, inklusive investeringar i data- ochtelekommunikationer och miljökonsekvensanalyser avolika investeringsplaner.Meningen var att man skulle kunna jämföra effekternaav olika investeringsinriktningar. Det skulle vara möjligt attse hur vi effektivast skall kunna bygga upp framtidensmiljöanpassade samhälle, ett kretsloppssamhälle där ävenkommunikationssektorn bidrar till miljöanpassningen.Utvecklingen nu gör att trafiksektorn blir ett allt störrehinder i utvecklingen av det miljöanpassade samhälleteftersom luftföroreningar, buller m.m. i allt större gradhärrör från trafiken. Det som planeras -- flermotorvägar, Dennispaket med stadsmotorvägar,m.m. -- gör att vi inte kan skönja någonförbättring i dessa avseenden.Ett färskt exempel på detta är regeringens propositionfrån om regionalpolitik där man skriver väl omväginvesteringar utan att ha en aning om nya vägars effektpå produktivitet och de långsiktiga slår fast attinfrastrukturer med lång livslängd skall ge möjlighet ochförutsättningar för det framtida miljöanpassade samhället.Mycket av den infrastruktur som vi nu planerar och byggerskapar inte dessa förutsättningar. I många fall är delångsiktiga miljökonsekvenserna okända.Boverket skall få i uppdrag att utforma en vägledning förlänsstyrelserna. Detta är bra men långt ifrån tillräckligt sålänge makten över investeringarna ligger hos ett flertaltrafikverk som inte har möjlighet att ta ett övergripandeansvar för långsiktiga miljökonsekvenser.Delegationen för prognos- och utvecklingsverksamhet(DPU) skall få i uppdrag att analysera olikakommunikationsslags samspel. Det är också bra men derasarbete måste drivas skyndsamt. har tagit beslutom investeringar för i vägar ochjärnvägar. För att förhindra felaktiga -- ibland t.o.m.skadliga investeringar -- bör korrekta beslutsunderlag tasfram snabbt. Först då kan vi utifrån målet om ett långsiktigtkretsloppssamhälle fatta rätt investeringsbeslut.Vänsterpartiet föreslår att regeringen vidtar åtgärderoch genomför ett så pass gediget utredningsarbete ominfrastrukturinvesteringar att senast 1 juli 1995kan ta ett förnyat beslut om investeringar ikommunikationsinfrastruktur utifrån målet om att bygga ettkretsloppssamhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning ominfrastrukturinvesteringar med målet ett framtidakretsloppssamhälle.
mot · GH02T66 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av skr. 1993/94:170 Investeringsplaner för infrastrukturen Regeringens skrivelse har stora brister. För en ickeinitierad är dokumentet nästa oförståeligt. Såvitt vi kan seär inriktningen sådan att har förlorat på viktigaområden. Bl.a. blir det betydligt lägre standard på denviktiga pulsådern E22 --. Till detta skallläggas att anslaget för övriga riksvägar i sydöst (dvs.Blekinge) minskat med ytterligare . Det betyder enminskning med för sydöstra . Detta kan viinte acceptera.Med anledning av ovanstående kräver vi att de medelsom tidigare anvisats bör komma till del genomomfördelning inom ramen. Det betyderatt fårmedel för att garantera tidigare utlovad standard på väg E22Karlskrona--samtatt till övriga riksvägar isydöstra anvisas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringsplaner påvägområden i .
mot · GH02T69 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av skr. 1993/94:170 Investeringsplaner för infrastrukturen Stomnätsplan åren 1994--2003StambananDe hastighetshöjande åtgärder som planerarpå är ytterst välkomna och vi villunderstryka det angelägna i att investeringarna kommer tillstånd inom planperioden.BotniabananEnligt regeringens skrivelse skall en första etapp avBotniabanan påbörjas . Första etappenblir --under förutsättning att rimligagarantier lämnas att sträckan kommer att utnyttjas förgodstransporter på järnväg i rimlig omfattning. Vi anser attden målsättningen är för låg och kräver därför att riksdagenger regeringen till känna att etappen --Husumpåbörjas och färdigställs under planperioden.MittbananVi hälsar med tillfredsställelse att regeringen fastställtBanverkets stomnätsplan beträffande Mittbanan.Persontrafiken på Mittbanan är en förutsättning för attMitthögskolan skall kunna fungera som en högskolabåde i och Västernorrland.OstkustbananGenom tidigare regeringsbeslut har avsatts medel för enutbyggnad av Ostkustbanan mellan ochSundsvall. Det är ytterst angeläget attsnabbtågsanpassningen av Ostkustbanan kan ske somplanerat.ÅdalsbananÅdalsbanan är en naturlig länk i den planeradeBotniabanan. Den bör därför överföras tillstomjärnvägsnätet. Detta bör ge regeringen tillkänna.Nationell väghållningsplan 1994--2003Sträckan --utgör nästan halvaSverige. Trots det har regeringen endast avsatt medel förupprustning av på sträckan --2003. Behoven av investeringar är mycket stora av miljö ochsäkerhetsskäl. Detta gäller inte minst genomfarten iSundsvall och Åsbergstunneln i . Därför börriksdagen ge regeringen till känna att medel bör avsättas förbyggande av södra och västra genomfarten i ochÅsbergstunneln i Örnsköldsvik.Investeringar i länstrafikanläggningarTrots att bristen i framkomlighet är en av de delviktersom ingår i fördelningsmodellen för väganslag tvingas vikonstatera att stora delar av vägnätet i måstestängas för tung trafik . Dendåliga vägstandarden i skogslänen hindrar denskogsindustri, som är ryggraden i ekonomi attutvecklas. bör därför ge regeringen till känna attdet är nödvändigt att en större del av resurserna förlänstrafikanläggningar satsas i skogslänen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att första etappen avBotniabanan, --, påbörjas ochfärdigställs ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att böröverföras till stomjärnvägsnätet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel avsätts för byggande avsödra och västra infarterna i och Åsbergstunneln iÖrnsköldsvik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en större del av resurserna förlänstrafikanläggningar bör satsas i skogslänen.
mot · GH02T70 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:180 Bolagisering av m.m. De regeringsförslag som lagts inomkommunikationssektorn har i grunden motiverats medideologiska skäl. Uppsplittring och bolagisering har varitideologiska hörnstenar för regeringen. har manförsummat samhällsekonomiska överväganden ochåtgärder för samordning av de olika transportslagen sombestämdes vid trafikpolitiska beslut.De förslag som förs fram i propositionen kommer ocksåatt leda till ökad byråkrati. anser att enförutsättning för samhällsekonomisk effektivitet ochrationalitet är minskad byråkrati.Infrastrukturens utbyggnad måste bygga på ensamhällsekonomisk helhetssyn. Några sådana hänsyn tasinte i ett renodlat marknadsstyrt system; där beräknas baralönsamheten på varje enskild verksamhet utan hänsyn tilldess effekter på systemet som helhet.Det har tidigare funnits en samsyn om attinfrastrukturen, vilken är en del av, är av sågrundläggande betydelse för välfärden och sysselsättningenatt dess tillgänglighet inte skall styras avmarknadskrafterna. Detta synsätt förändras nu i grunden,vilket medför att samsynen inte längre finns. De långsiktigaeffekterna av det systemskifte som genomförs kommeratt bli omfattande.Vänsterpartiet avvisar alla förslag som syftar till attförsvaga det politiska inflytandet över infrastrukturhållningoch -satsningar.Vi kan inte acceptera att marknadskrafterna skall avgöratillgången till den infrastruktur vi alla bidragit till att byggaupp genom skatter och politiska beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:180 Bolagiseringav .
mot · GH02T72 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:194 Avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor Obegriplig propositionPropositionen bryter mot alla krav på begriplighet. i samma stycke ha hänvisningar till fem andra textersom ibland ska anses relevanta och ibland inte -- iförhållande till varandra -- går stick i stäv mot alla krav påspråklig redighet, pedagogik och klarhet.Regeringens propositioner hotar demokratin och EU-samarbetetAtt presentera propositioner som i stort sett ingenriksdagsledamot kommer att kunna förstå, än mindreförklara vad det är han eller hon beslutar om, är ett hot motdemokratin.Av omsorg om vårt folkvalda parlament avslårVänsterpartiet propositionen och förväntar sig en nyproposition som är möjlig att förstå.Det är också nödvändigt att den parlamentariskabehandlingen av regeringsförslag som utgår från EES-samarbetet utformas på ett sådant sätt att folkstyretrespekteras. I annat fall blir detta samarbete i längdenohållbart. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:194 omavskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser ochbefordringsvillkor.
mot · GH02T75 · 1994-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:213 Godkännande av grundläggande principer för avtal rörande Detta står att läsa på sidan 5 i propositionen. Jag villunderstryka vikten av att järnvägssystemet integreras. Fören ganska stor omvärld runt kommer snabbatågförbindelser till att betyda förbättradekommunikationer med omvärlden. Men då är det viktigt atten stationsbyggnad på för järnvägs- trafiken får encentral placering. Av propositionen kan framläsas att detkan bli två byggnader, dvs en för pendeltågen och en förfjärrtågen.Detta skulle vara djupt olyckligt. Såväl pendeltågen somfjärrtågen måste kunna nås på kortaste möjliga gångvägfrån inrikes- resp. utrikeshall. I annat fall riskerar man attflygpassagerarna väljer andra alternativ. Dessutom ärArlanda en stor arbetsplats och järnvägen kan här bli ett braalternativ även för dem som arbetspendlar. Det är såledesviktigt att lägger fast att såväl pendeltågstrafikensom fjärrtågstrafiken skall utgå från en gemensamstationsbyggnad samt att densamma måste få en centralplacering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pendel- och fjärrtågstrafiken tillArlanda.
mot · GH02T76 · 1994-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:213 Godkännande av grundläggande principer för avtal rörande behövs för att knyta ihopflygtrafiknätet med järnvägsnätet. Syftet får inte inskränkasig till att knyta ihop med Arlandaflygplats. Tåg från norr och söder måste via de nya delarnaav stomnätet kunna betjäna station så att ettsamhällsekonomiskt effektivt resmönster stimuleras. Det ärviktigt att banorna norr och söder om flygplatsen blirfärdiga . Avtalet bör ges en sådan utformning attdetta garanteras.Det finns anledning till oro när det gäller så långaavtalstider som avseende en så viktig del av vårinfrastruktur. Det är en mycket komplicerad uppgift attkonstruera ett avtal, som på ett rimligt sätt samtidigttillgodoser en privat finansiärs berättigade intressen ochstatens intresse av att skapa förutsättningar för ensamhällsekonomiskt effektiv trafik, där resenärerna betalarmarginalkostnaden för sin resa.Sett i ett långsiktigt perspektiv, där man vill genomföraen reell avreglering av järnvägstrafiken och Banverketsvarar för spår, byggnader och trafikledning, skulle detkunna skapa problem om en liten del av stomnätet vorebundet av avtal. Det är angeläget att ett avtal medger en vissflexibilitet för framtidens beslutsfattare.Det måste ankomma på regeringen att genomförhandlingar och avtalets utformning se till attstationsanläggningen blir utformad så att den på ettpraktiskt sätt tillgodoser olika trafikantgruppers behov.Härvid måste beaktas att det finns flygresenärer som reseråt olika håll med lokaltåg och fjärrtåg. Dessutom finns ettstort antal personer som har anledning att besökaflygplatsen av andra skäl, exempelvis personer som arbetarpå flygplatsen, medföljande till flygresenärer och personersom deltar i olika konferenser som i ökande omfattningförläggs till Arlanda.De ekonomiska villkoren och trafikeringsrätten bör iavtalet regleras så att ett samhällsekonomiskt effektivtresmönster inte förhindras för de många lokalresenärer sominte är flygpassagerare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att banorna norrutoch söderut från kommer till ståndsamtidigt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av attstationsanläggningen på utformas på ett tilltalandesätt för både fjärrtågsresenärer och lokalresenärer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att avtaletutformas så att järnvägen kan användas på rimligaekonomiska villkor även av lokalresenärer som inte ärflygpassagerare.
mot · GH02T77 · 1994-04-28 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:213 Godkännande av grundläggande principer för avtal rörande behövs som en viktig del i det modernajärnvägsnätet. Ett högeffektivt järnvägsnät med snabb- ochhögfartståg har förutsättningar att konkurrera ut stora delarav den miljöskadliga vägtrafiken och flygtrafiken.Om utbyggnaderna av järnvägsnätet i -- särskiltMälarbanorna och linjerna norrut -- skall få fullgenomslagskraft måste byggas.Järnvägstransporter är överlägsna ur allamiljöaspekter -- de är energieffektiva, de kräver fånaturresurser, de kräver lite mark, de genererar ingaluftföroreningar, bullret kan hållas på låg nivå.Både nationellt och internationellt har snabbtågen variten ekologisk och ekonomisk succé. Nästa steg i utvecklingensom nu realiseras i och är högfartståg somöppnar helt nya möjligheter. Man betecknar de nya tågensom ett helt nytt transportsystem.Arlandabanan måste bedömas ur ett nationelltframtidsperspektiv och miljöperspektiv. Att genomföradenna investering i rådande konjunkturfas med högarbetslöshet och låga byggpriser är rationellt.Investeringskostnaden är hög men på lång sikt när bl.a.miljökostnaderna syns i landets bokföring är dennainvestering försvarbar.Arlanda kommer att bli centrum för långväga flygtrafik.Den nya järnvägstekniken kommer att konkurrera utmerparten av inrikesflyget. En effektiv och miljövänligförbindelse mellan och större delen av landet är enförutsättning för detta.Vänsterpartiet tillstyrker följaktligen byggandet avArlandabanan.Finansieringen av skall dock integenomföras enligt regeringens förslag. Det är inte förenligtmed god samhällsekonomi och effektivitet att låta en viktigdel av landets stomjärnväg kontrolleras av privataintressenter . Stordriftsfördelar ochsamordning går förlorade om ansvar, kontroll och driftsplittras upp.Vi avslår följaktligen också förslaget omnyttjanderätten.Vänsterpartiet har i sitt förslag till statsbudget reserveratstatliga medel till ytterligare järnvägsinvesteringar.Kostnaden för ryms i detta. Naturligtvis fåroch skall berörda kommuner, företag, markägare ochresenärer bidra till investerings- och driftskostnader meninte på det sätt som regeringen föreslår. behandlat detta i riksdagsmotioner om markavgifterför infrastruktur, t.ex. motion 1990/91:T249. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om hurfinansieringen av skall ske i enlighet med vadsom anförts i motionen om att staten skall ha huvudansvaretför finansieringen,2. att avslår regeringens förslag omnyttjanderätten av .
mot · GH02U10 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:125 Förslag om ytterligare anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för /94, m.m. I propositionens avsnitt 3 föreslårregeringen att beviljar ytterligare medel -- -- till F 1-anslaget Utredningar och andra insatser pådet utrikespolitiska området för /94.Regeringen motiverar det utökade anslaget med att densnabba utvecklingen på nedrustningsområdet har medförtett utökat behov av expertstudier, utredningar, seminarierm.m. och att detta medför ytterligare kostnader på 1 miljonkr. Regeringen anför dock att budgetunderskottetinte kommer att öka eftersom regeringen har för avsiikt attinte utnyttja ett motsvarande belopp på anslaget ''Övriginformation om i utlandet''.I vår motion U313 ''m.m.'' har vibegärt att F-anslaget skall begränsas. Vi har ansett attregeringens besparingar är otillräckliga och att hela F-anslaget om skall reduceras till --dock har vi inte föreslagit någon minskning av just detanslag () som föreslås höjt.När väl ett anslag fastställts av är det tydligenomöjligt att avstå från att spendera pengarna. harregeringen möjlighet att spara på anslaget''Övrig information om i utlandet'' men i stället föratt stärka vår svaga budget med denna enda miljon vill mannu nyttja pengarna till seminarier, utredningar ochexpertstudier inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiskaområdet. Vi anser att det är viktigare att spara dessa pengarän att nyttja dem för det ändamål regeringen angivit. Nydemokrati vill att denna miljon skall sparas och yrkar avslagpå regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt inte anvisar några ytterligare medel tillanslaget . Utredningar och andra insatser på detutrikespolitiska området.