mot · GH02Sf507 · 1994-01-25 00:00:00 — Svenska studenter i utomlandet En hög utbildningsnivå är en kritisk framgångsfaktor försvensk konkurrenskraft . Därom råder ingadelade meningar. Ett ständigt ökande beroende av våromvärld ställer ständigt nya krav på utbildningens innehålloch nivå hos den svenska arbetskraften. Häri ligger denviktigaste orsaken till statsmakternas beslut att ökainternationaliseringen i framför allt den högre utbildningen.Ett av de viktigaste instrumenten för att ökainternationaliseringen av den högre utbildningen, ochdärmed den svenska arbetskraften, är de, i ettinternationellt perspektiv, mycket generösa reglerna för rätttill studiemedel för studier utomlands som trädde i kraft1989. Härigenom har utbildningsutbudet fått en bredd ochett djup som utgör ett viktigt komplement till den inhemskahögskoleutbildningen.Antalet ungdomar som på egen hand valt att studerautomlands med studiemedel har därefter, glädjande nog,ökat kraftigt (från ca 2 500 studerande 1989 till beräknat ca17 000 /94). Till denna siffra skall ocksåläggas ca 5 000 studerande utomlands inom ramen försvensk utbildning (utbytesprogram o.dyl.).Själva idén med att samhället satsar betydande resurserpå utlandsprogrammet är naturligtvis att de ungdomar sommed svenskt studiestöd skaffar sig en utbildning utomlandsåtervänder till och den svenska arbetsmaknadenmed ofta nya och spännande utbildningskombinationer. Justörre andel som efter avslutade studier utomlands kommeratt ingå i den svenska arbetsmarknaden, desto störreeffektivitet och måluppfyllelse kan programmet sägas ha.Den som väljer att studera utomlands befinner sig i enmängd avseenden i en betydligt mer utsatt och sårbarsituation än de studerande i . Det kan gälla språk,kultur, socialt skyddsnät, släkt och vänner. Enomständighet som bidrar till den utsatta situationen ärbristen på kontakt med och information om Sverige.Erfarenheterna visar dessutom att ''repatrieringen'' tillSverige försvåras om inte en kontinuerlig kontakt med ochinformation om hemlandet kan upprätthållas underutlandsvistelsen. Att på olika sätt verka för attförutsättningarna för ett återvändande till Sverigeunderlättas innebär således att samhällets investeringar i deutlandsstuderande ger utdelning.Enligt vad vi erfarit har () genom sin basverksamhet -- att ge de ekonomiskaförutsättningarna för studier -- även kommit att spela enviktig roll som kontaktpunkt för de studerande underutlandsvistelsen. För många studerande utomlands har CSNockså kommit att bli den naturliga länken till hemlandet.Oftast handlar det om rådgivning, stöd och hjälp i svårasituationer som kan uppstå under utlandsvistelsen.Statsmakterna fattar beslut som direkt eller indirekt harbetydelse för våra studerande ungdomar utomlands. Detkan röra sig om beslut som avser studiestöd men ocksåbeslut inom andra områden som har betydelse för destuderandes villkor eller tiden därefternär de har återvänt till . Enligt uppgifter som viinhämtat har CSN länge sökt efter en effektiv väg för attinformera våra studerande utomlands om de frågor som ärangelägna och viktiga för dem. Emellertid har behovet avkontinuerlig information varit förenad med kostnader somCSN inte har ansett sig kunna bära. Tanken på en egenperiodisk informationskanal har därför måst avvisas.En annan möjlighet som öppnar sig är att merasystematiskt utnyttja våra studerande utomlands för att''sälja'' och svensk utbildning. harinternationaliseringen av den svenska högskolan varitrelativt ensidig i den meningen att vi sänder ut betydligt flersvenska studerande utomlands än vad vi tar emot till detsvenska utbildningsväsendet. En viktig återhållande faktori detta sammanhang är förvisso att de svenska universitetenoch högskolorna inte förmått anordna kurser ochutbildningar i tillräcklig omfattning på engelska. En alldelesavgörande omständighet är dock att kunskapen hosutländska studerande om möjligheterna för svenskautbildningsanordnare att ta emot utländska studerande ärmycket begränsad.Svenska studerande utomlands är generellt mycket goda''ambassadörer'' för . De träffar naturligt nog ettstort antal studerande från respektive studieland men ävenstuderande från andra länder som finns på den aktuellaskolan. Via skulle våra svenska studerandekunna förses med informationsmaterial om svenskautbildningar i allmänhet och/eller specifika högskolor ellerutbildningar. En sådan nära marknadsföring skulleverksamt kunna bidra till att öka kunskapen om ochintresset för och därmed öka antalet utländskastuderande vid svenska universitet och högskolor.I detta läge inledde CSN diskussioner med förlagetHummelgren & , som utgernyhetstidningen '''', en specialskrivennyhetstidning för svenskar verksamma utomlands.Tidningen utkommer en gång med ensammanfattning av veckans i huvudsak svenska nyheter.Sverige Nytt har utkommit och har ca 20 000läsare i f.n. 157 länder. Bland prenumeranterna finns t.ex.svenska ambassader och företag.Dessa diskussioner ledde fram till ett avtal innebärandeatt de svenska studerande som studerar utomlands erbjödsen prenumeration på tidningen till ett pris som rabatteradesmed . Detta erbjudande skickades till samtligastudiestödstagare utomlands, vilket ledde till att ca 1 000 (av det totala antalet) beställde enårsprenumeration. Detta anses av branschfolk som ettextremt bra resultat för ett direktadresseratprenumerationserbjudande. Ett normalt resultat brukarannars ligga på 3--. Resultatet tycker vi därförskall tolkas som att efterfrågan/behovet hos kundgruppenär stort.I samband med besök på ett antal olika skolor utomlandssom har genomfört (huvudsakligen dock för andra syften) har frågan ombehovet av en kontinuerllig information om vad som händerhemma i tagits upp med de svenska studerande somCSN haft tillfälle att träffa (totalt ca 300). Reaktionerna harvarit entydiga och kan sammanfattas sålunda: ''Vi behöveren informationskälla om vad som händer hemma i Sverigemen pengarna räcker inte. ''Som jämförelse (eller föredöme) kan vi nämna att iNorge har norska studerande utomlands, genom ett besluti norska , sedan ett tiotal år tillbaka regelbundetfått information från hemlandet genom automatisk ochgratis tillgång till ''Nytt fra '', motsvarighet tilSverige Nytt. Pengarna anvisas via kirke- ochundervisningsdepartementet.Enligt uppgift från CSN, som har haft överläggningarmed förlaget är det möjligt att åstadkomma betydligt bättreekonomiska villkor om prenumerantstocken kan ökasväsentligt. En försiktig bedömning pekar mot ett pris somligger av dagens ordinarie pris. Eftersomsjälva utgiften som sådan alltid kommer att utgöra etthinder för somliga studerande -- i princip oavsett priset --att skaffa sig en lättillgänglig informationskälla, så hartankarna osökt lett till en lösning som skulle innebära ettsamhälleligt engagemang i frågan.Om samtliga studerande utomlands, genom ettsamhälleligt engagemang, blir prenumeranter på SverigeNytt har förlaget, enligt vad vi inhämtat i förhandlingar medCSN, försäkrat att tidningens innehåll kommer att anpassastill den nya, relativt sett mycket stora, läsargruppen. CSNlär också ha tillförsäkrat sig och, om det finns intresse, ävenandra myndigheter utrymme för samhällsinformation (upptill en sida ). Förlaget har också visat sigintresserat av att ställa upp med ett antal stipendier tillsvenska studerande utomlands.Som nämnts har CSN, genom sinbasverksamhet, kommit att spela en viktig roll även somkontaktpunkt och företrädare för de studerande utomlands.Även om CSN självklart ställer upp för de studerande medrådgivning, stöd och hjälp i olika situationer, som kanuppstå under utlandsvistelsen, så vore det i ett längreperspektiv önskvärt om det i kunde tillskapas enintresseorganisation för de studerande utomlands av destuderande själva. En sådan skulle t.ex. kunna byggas uppenligt den norska modellen (Association ofNorwegian Students Abroad), som också har statligt stöd.Norge har för övrigt, av historiska skäl, en betydligt längreoch mer omfattande tradition och erfarenhet av att skickaut studerande för studier utomlands.Enligt vår uppfattning är det uppenbart möjligt att,genom en mycket begränsad ekonomisk insats,åstadkomma betydande samhälleliga effekter genom attförse studerande utomlands med fortlöpandeSverigeinformation. Enligt vad som uppgivits från CSNberäknas antalet studerande utomlands /95uppgå till ca 20 000.Vi förslår därför att för /95under anslaget E 7. Bidrag till vissa studiesociala ändamål,eller på annat lämpligt sätt inom given budgetram, avsätter10,. Medlen bör disponeras av CSN för att träffaavtal med lämpligt förlag, som kan förse svenskastuderande utomlands med fortlöpandeSverigeinformation.Ett sådant avtal bör dock, om möjligt, kunna utvärderasefter . Vi föreslår därför att CSN fåruppdraget att redovisa effekterna av denna satsning för attvi skall kunna utvärdera effekterna av satsade medel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att under anslaget E 7 eller på annat lämpligtsätt inom given budgetram avsätter förinformation till svenska studerande utomlands,2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att träffa avtal ominformation till svenska studerande utomlands med lämpligtförlag, samt att utvärdera och redovisa effekterna avsatsade medel.