mot · GH02Sk353 · 1994-01-25 00:00:00 — vet ingen --inte bolagen, inte skatteförvaltningen och inte regeringen --vilka skatteregler som man ska följa från den 1 januari 1994.Det är för oss socialdemokrater ofattbart att riksdagensborgerliga majoritet accepterar denna planlöshet.Vi socialdemokrater utformar vår näringspolitik för attge företagen fasta och tillförlitliga spelregler.Företagsamhet bygger inte på dag-till-dag-beslut. Omviktiga regler ändras med korta mellanrum ärkonsekvenserna förödande för företagens utvecklings- ochkonkurrensförmåga. kan vi inte acceptera denoreda som regeringen nu skapat.Vi vill därför återgå till det skattesystem som formades i1991 års skattereform. Vi kan inte göra det fullt ut, i vartfall inte , eftersom den borgerliga oredan skapaten komplex situation där förutsättningar och konsekvenserför företagen måste analyseras noga. De ändringar vi nuförordar tar sikte på att begränsa oredan och att åter minskabolagens skattebelastning. Vi vill också återgå till enenhetlig och likformig kapitalbeskattning.Vi kan inte acceptera att den borgerliga majoritetenavskriver hälften av den skattekredit som ligger iskatteutjämningsreserven. I praktiken är detta enförmögenhetsöverföring på sammanlagt nästan 8 miljarderkronor . Vi föreslår att hela detbelopp som återförs från skatteutjämningsreserven skallinkomstbeskattas.De svenska aktiebolagen har kunnatgenomföra en rad nyemissioner utan problem. Närriksdagens borgerliga majoritet avskaffade bolagens rätt tillavdrag för lämnad utdelning på nyemissioner så rev de uppden likformighet som skattereform syftade till. Detfinns inte något som talar för att de nya reglerna skulleunderlätta nyemissioner. Tvärtom kan ändringen iställetleda till att företagets kostnader för nyemissioner ökar. Nukan ett bolag som överväger en nyemission inte få någotavdrag för kostnaden, som det får göra avdrag förkostnaden för en lånefinansiering.Vi föreslår därför att aktiebolag skall få göra avdrag förutdelning på nyemissioner som görs efter den 1 april 1994på samma villkor som tidigare (s.k. Annellavdrag). Denborgerliga majoriteten har också sänkt bolagsskattesatsenfrån . Vi föreslår att den återställs till 30procent fr.o.m. 1995.Vi socialdemokrater har i vår ekonomisk-politiskapartimotion redovisat ett förslag till tillfälligadirektavskrivningar i syfte att stimulera ökade ochtidigarelagda industriinvesteringar. Vi föreslår att företagenunder direkt skall fåskriva av av företagens maskininvesteringar.Sammantaget innebär de av oss förordade ändringarnaatt bolagens skattebelastning minskar i förhållande till detborgerliga alternativet, men att den fortfarande ligger överden nivå som lades fast i bred enighet i 1991 årsskattereform. Därmed behövs fortsatta överväganden omhur man lämpligast på skall åstadkomma denönskade intäktsneutraliteten.Vi anser att bolagsbeskattningen bör bli föremål förfortsatta överväganden. Det är angeläget att dessa bedrivsi samma anda som arbetet med reformering avbolagsskatten. Därvid bör också det s.k. Annellavdragetsutformning och effekt noga övervägas.4.9 Reklamskatt på TV- och radioreklamGenom den nya marksända TV-kanalen ochutbyggnaden av kabelnäten för TV-sändningar har den tillsvensk publik riktade TV-reklamen redan fått en betydandeomfattning. startar också radiostationer somfinansieras genom reklaminslag.Reklaminslag i radio och TV är f.n. undantagna frånreklamskatt, medan reklam i tidningar och tidskifter samtpå biografer beskattas. Denna bristande likformighetkommer att bli allt mer besvärande i takt med att TV- ochradioreklamen växer i omfattning. Enligt vår mening börreklamskatt därför också tas ut för radio- och TV-sändreklam.Att TV-reklam inte beskattats har bl.a.motiverats med svårigheterna att beskatta utländskasatellitsändningar. Motsvarande problem finns emellertidäven när det gäller tidningar och tidskrifter. Enligt vårmening bör detta problem kunna lösas genom att rätten tillinkoppling till kabelnät villkoras till att detprogramansvariga företaget redovisar och inbetalarreklamskatt för sändningar som är särskilt riktade till svenskpublik.Den undre gränsen för skattskyldighet bör sättas så attideellt bedriven föreningsradio/TV med begränsadereklamintäkter inte berörs av beskattningen.4.10 Momsbefriade medlemstidningarDen borgerliga majoriteten har drivit igenom enbolagisering av postverket. Så som mervärdesskattelagen ärutformad innebär detta att postens porto blir momsbelagt.Periodiskt utkommande medlemstidningar är i likhetmed allmänna nyhetstidningar undantagna frånmervärdesskatt. Eftersom de inte säljer sin upplaga har deingen utgående mervärdesskatt att göra avdrag emot, utanskattefriheten har tekniskt sett lagts på tryckeriet.Framställning av medlemstidning är således undantagenfrån skatteplikt, liksom tjänst som framställarentillhandahåller.Syftet med lagregeln är att befria medlemstidningar frånmervärdesskatt. Det har ifrågasatts om framställarensundantag också omfattar tillhandahållande avdistributionstjänst. Om avslår detsocialdemokratiska förslaget att riva upp beslutet attomvandla postverket till bolag bör uttala attundantaget även omfattar fall då den som framställer ensådan publikation som avses i ML 8§ punkt 10 ombesörjer eller upphandlar distributionenav publikationen till mottagarna.4.11 Likabehandling av arbetsgivare/arbetstagareDen borgerliga riksdagsmajoriteten har avskaffatarbetstagarnas rätt till avdrag för medlemsavgift i fackligorganisation. Den har också genomfört inskränkningar iarbetsgivarnas rätt till avdrag för medlemskap iintresseorganisationer.Fortfarande finns emellertid en betydande asymmetrisom går tillbaka dels på att arbetsgivarna som regel bedriveren mervärdesskattepliktig näringsverksamhet, dels på attarbetsgivarorganisationerna har en kommersiell karaktär,medan arbetstagarorganisationerna är demokratiskaföreningar. Genom att utforma sin intressebevakning somavgiftsbelagda tjänster som tillhandahålls av särskildaservicebolag kan arbetsgivarna fortfarande erhålla avdragmot såväl bolagsskatt som mervärdesskatt.Vi socialdemokrater lägger stor vikt vid en likformigskattemässig behandling av arbetsgivare och arbetstagare.Vi föreslår därför att regeringen lägger fram förslag på hurde nuvarande skillnaderna skall korrigeras.Den borgerliga riksdagsmajoriteten har också avskaffatskattefriheten för utbildningsstipendier som delas ut avfackliga organisationer. Vi socialdemokrater är beredda attöverväga ändringar i stipendiebeskattningen. Det nuaktuella beslutet är emellertid stötande eftersom detinnebär ett avsteg från principerna om likformighet ochlikabehandling av olika skattebetalare. Vi föreslår attregeringen lägger fram förslag som medför en likformigbeskattning av stipendier och en likabehandling av olikastipendiegivare.5 En skattepolitisk beredningDe motiv som låg bakom skattereform harfortfarande stor tyngd. Genom den borgerliga skattepolitiksom förts har emellertid väsentliga delar avskattereformen rivits upp. Vi socialdemokrater villåterupprätta skattereformen, och fortsätta arbetet för etträttvist och modernt skattesystem.Vi föreslår därför att begär att regeringentillsätter en parlamentarisk skatteberedning med uppgift attutforma förslag till förändringar som medför attskattesystemet åter bygger på de principer som kom tilluttryck skattereform.I samband med skattereform gjordes mångastudier av skattereformens fördelningseffekter. Dessavisade att skattereformen motsvarade högt ställda krav påfördelningspolitisk rättvisa. Den djupa lågkonjunkturenhar emellertid medfört att vissa typer av inkomsterutvecklats mycket svagt sedan skattereformengenomfördes. Bland annat har hushållens sparande ökatmycket kraftigt. Detta har tillsammans medlågkonjunkturen och senare beslut om ändringar iskattesystemet medfört ett betydande bortfall avskatteintäkter, och detta har i sin tur påverkat denfördelningspolitiska profilen.Det finns inte någon säker kartläggning avskattereformens faktiska effekter. Den kommitté som densocialdemokratiska regeringen tillsatte för utvärdering avskattereformen har ännu inte redovisat något resultat. Viföreslår att kommitténs arbete påskyndas så att den av ossföreslagna skatteberedningen får tillgång till en utvärderingav skattereformens effekter.6 Statsfinansiella konsekvenser av våra förslagDen sammanlagda effekten av vårt politiska alternativredovisar vi socialdemokrater i vår ekonomisk-politiskamotion. I tabellen nedan redovisas budgeteffekten av deföreslagna skatteförändringarna.Budgeteffekt1994/95Miljoner kru1Föreslagna budgetförstärkningaru:Ändrad statsskatt1 000Aktieskatt hushåll3 900Aktieskatt företag1 600Avkastningsskatt600Bevarad förmögenhetsskatt--Skatt på alla SURV-återföringar1 100Höjd bolagsskatt--Breddad reklamskatt100u1,2,3,28 300u u1Föreslagna budgetförsvagningaru:Höjt anslag till RSV50Höjt grundavdrag3 200Enhetlig kapitalskatt1 000Återinfört utdelningsavdrag--Direktavskrivningar5 000u1,2,3,29 250uFör hushållen innebär våra förslag i förhållande till detborgerliga alternativet sammanlagda skattelättnader på 4,2miljarder kronor och sammanlagda skattehöjningar på 4,9miljarder kronor. Vi sänker skatterna på inkomster frånarbete och på pensioner, och vi höjer skatterna på kapitaloch förmögenheter. Genom att lägga skattelättnaderna pågrundavdragen och istället höja statsskatten så gynnar detlöntagare med låga och normala inkomster.När det gäller bolagsbeskattningen innebär våra förslagi förhållande till det borgerliga alternativet en skattelättnadpå på kort sikt på grund av de tillfälligadirektavskrivningarna. Det är i första hand de bolag somutnyttjar tillfället för att förnya och bygga ut sin produktionsom får del av dessa skattelättnader. Vi bevarar också enmer likformig beskattning av lånefinansiering ochnyemissioner. På ger vårt förslag sammaskatteeffekt som det borgerliga alternativet. Med hänvisning till den anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattesystemets utformning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av ,3. att för /95 utöver vadregeringen föreslagit (prop. 1993/94 bil. 8 anslag A2) anvisar till skattemyndigheterna för utökning av antalettjänster samt utbildning av revisorer, jurister m.fl.,4. att hos regeringen begär förslag omskärpning av de kontrollregler som ersatt den s.k.betalningslagen,5. att hos regeringen begär förslag omåterinförande av skatteflyktslagen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättssäkerheten vidbeskattningen och om lagreglerna om skatterevision,bevissäkring och betalningssäkring,7. att beslutar att grundavdraget skall vara av basbeloppet vid taxering,8. att beslutar att grundavdrag skall få görasvid taxeringen till statlig inkomstskatt årstaxering,9. att beslutar att den statliga inkomstskattenfr.o.m. höjs till på inkomster över den s.k. brytpunkten,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt höjningen av statsskatten skall användas för attfinansiera kostnaderna för arbetslösheten, och att den skallkvarstå till dess att Arbetsmarknadsfondens inkomster ochutgifter är i balans,11. att beslutar att socialavgifter skall utgå påvinstandelsmedel fr.o.m. ,112. att beslutar att arbetsgivares bidrag tillvinstandelsstiftelser skall vara pensionsgrundande förarbetstagaren fr.o.m. ,113. att beslutar att skatten på fysiska personersoch dödsbons kapitalinkomster skall vara även efter ,14. att beslutar att skatten pårealisationsvinster på aktier och andra finansiellainstrument som beskattas enligt aktievinstreglerna skallvara fr.o.m. ,15. att beslutar att avkastningsskatten skallvara för pensionssparande och för kapitalförsäkringar och värdepappersfonderfr.o.m. ,16. att beslutar att mottagen utdelning påaktier eller aktieliknande papper skall beskattas somkapitalinkomst fr.o.m. ,17. att beslutar att de olikareduceringsreglerna vid beräkning av skattepliktig reavinstpå aktier och andra finansiella instrument som beskattasenligt aktievinstreglerna skall avskaffas fr.o.m. den 1 april1994,18. att beslutar att nuvarande lagregler omförmögenhetsskatt skall fortsätta att gälla även efter den 1januari 1995,19. att hos regeringen begär förslag till en nylag om förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt i enlighet medvad som anförts i motionen,20. att beslutar att möjligheten att kvittaunderskott av näringsverksamhet mot inkomst av tjänstskall avskaffas fr.o.m. ,21. att beslutar att återförda SURV-medelskall beskattas i sin helhet års taxering,22. att beslutar att aktiebolag har rätt tillavdrag enligt tidigare regler för utdelning på nyemissionersom görs efter ,23. att beslutar att bolagsskatten skall vara fr.o.m. ,24. att beslutar att företag inom industrin ochövrigt näringsliv till den 31 juni1995 skattemässigt får utnyttja ett värdeminskningsavdragsom motsvarar av anskaffningskostnaden för inköp av maskiner ochinventarier,25. att hos regeringen begär förslag omreklamskatt på TV- och radiosänd reklam,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medlemstidningars undantagfrån mervärdesskatt,27. att hos regeringen begär förslag sominnebär att skillnaderna i de skattemässigaförutsättningarna för arbetsgivarnas och arbetstagarnasintressebevakning korrigeras,28. att hos regeringen begär en översyn avstipendiebeskattningen i syfte att åstadkomma likformighetoch likabehandling,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillkallande av en parlamentariskskatteberedning,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet i Kommittén förutvärdering av skattereformen ().