ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02So463 · 1994-01-25 00:00:00 — Undertecknade har motionerat iamalgamfrågan, bl.a. om forskningsinsatser,produktkontrollregister och uppföljning av socialstyrelsensavvecklingsplan.Av budgetpropositionens bilaga 6() framgår att regeringenremissbehandlat om avveckling avamalgam som tandfyllnadsmaterial (Ds 1992:95) och attregeringen bereder frågan vidare med inriktningen attkunna presentera ett förslag . Vi ser fram motdetta.Av artiklar i pressen framgår emellertid att avvecklingenenbart skall gälla barn- och ungdomstandvården. Femlandsting har redan bestämt sig för en avveckling avamalgamanvändningen i barn- och ungdomstandvården.Blekinge läns landsting har beslutat attamalgamanvändningen skall upphöra även inomvuxentandvården.En viktig faktor i amalgamfrågan har varit tandläkarnastveksamma inställning. Vid sin extra kongress den 18december 1993 beslutade emellertid Tandläkarförbundetatt ta ställning för en successiv avveckling avamalgamet.Vi vill med denna motion framföra vår mening attSocialstyrelsens avvecklingsplan bör fullföljas. Siktet börvara en full avveckling 1997. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avvecklingsplan avamalgamanvändningen i all tandvård .
mot · GH02So466 · 1994-01-25 00:00:00 — Lymfödem är en komplikation bl.a. efter operation avbröstcancer. Om passage av lymfvätska p.g.a. operationenhindras uppstår en vätskesamling i vävnaden, ett ödem.Detta får till följd att armen svullnar, smärtar och attrörligheten hindras.Även om man genom nya operations- ochstrålningsmetoder minskat risken för nämnda ödemförekommer fortfarande detta såväl för nyopereradepatienter som för sådana vars operationer ligger en tidtillbaka i tiden.En bröstcancerpatient som drabbas av lymfödem måstekunna erbjudas snabb hjälp. Ju tidigare åtgärder sätts in,desto större blir möjligheterna till om icke bot så dockbättring.Under de senaste åren har bl.a. BRO() med sinverksamhet bidragit till en utveckling avbehandlingsmöjligheterna för lymfödem. På har verksamheten utvecklats positivt efter ett hotom neddragning 1989. 1993 gavs behandlingen enligttidigare resurser. Därtill har en överläkartjänst förlymfödem inrättats därstädes.Även om behandling kan erhållas på flera klinikerän tidigare så saknas på många håll fortfarande såvälbehandlingsmöjligheter som nödvändiga hjälpmedel,exempelvis kompressionstrumpor.En målsättning borde vara att alla bröstopereradekvinnor som drabbats av lymfödem hade tillgång tillbehandling under överinseende av ansvarig läkare.Vad beträffar utbildningen på området släpar denna iSverige efter vad som erbjuds t.ex. i , Tysklandoch . Därför är det angeläget att man också i vårtland kan erhålla utbildning för behöriga lymfterapeuter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning med inriktning pålymfödem.
mot · GH02So468 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskning om reumatiska sjukdomar Mellan 100.000 och 200.000 svenskar harledgångsreumatism eller någon annan inflammatoriskreumatisk sjukdom. Många av dessa har svårarörelsehandikapp eller förändringar i inre organ sommedför i betydande grad nedsatt livskvalitet och för vissagrupper också ökad dödlighet.Också barn drabbas av inflammatorisk reumatisksjukdom. Mellan 150 och 200 barn insjuknar . Detär viktigt att barn med reumatisk sjukdom får god vård såatt de kan leva som andra barn och utvecklas till friskavuxna. Den immunologiska processen vid reumatisksjukdom hos barn skiljer sig från vuxnas reumatiskatillstånd.Forskningen kring orsakerna till de reumatiskasjukdomarna hos barn och vuxna har gått in i ett avgörandeskede. börjar man skönja möjligheterna till definitv botför framför allt vuxna patienter med ledgångsreumatism.Därför är det viktigt att denna forskning kan drivas vidareutan dröjsmål. För barn fordras mycket av specifik ochriktad forskning för att förstå vilka faktorer som orsakarsjukdomen. Det behövs också forskning för att få frambehandlingsformer som är speciellt avsedda för barn medreumatiska sjukdomar. Denna forskning är givetvis av högangelägenhetsgrad. Kan man undvika att barn fårbestående men av sin sjukdom så är oerhört mycket vunnet.Forskning kring rehabilitering av människor medledsjukdomar har varit kraftigt eftersatt både inommedicinen rent allmänt och inom reumatologien. Härinbegrips också forskning om vilken effekt rehabiliteringutomlands, på kurorter, hälsohem o.d. har. Under desenaste årtiondena har forskningsresultat erhållits som visaratt tidigt insatta åtgärder kan leda till att många av skadornakan undvikas, vilket är en förutsättning för många för ettfortsatt yrkesverksamt liv.Forskning kring kroniska sjukdomar måste för att blieffektiv bedrivas längs två huvudlinjer. Den ena är biologiskoch sjukdomsorienterad, den andra är humanistisk ochpatientorienterad och går under benämningenomvårdnadsforskning. Omvårdnadsforskning sysslar yttersttill att återställa eller förbättra patientens livskvalitet. Denfokuseras på individens sätt att reagera på sjukdom ochsamhällets sätt att bemöta och stödja den sjuke.Omvårdnadsforskningen inrymmer många svårametodfrågor av vilka många lösts . skulleman med hjälp av dessa metoder kunna lösa en rad problemsom människor med reumatiska sjukdomar har.Vi anser att regeringen i nästa forskningspolitiskaproposition bör prioritera forskning om de reumatiskasjukdomarnas uppkomstmekanism och behandling samtforskning om hur patienter med reumatiska sjukdomar bästtas om hand och rehabiliteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om de reumatiskasjukdomarna.
mot · GH02So469 · 1994-01-25 00:00:00 — Kvicksilver är väl känt sommiljöförorening, och det står också i regeringensproposition /94:110 Bättre kontroll över miljöfarligtavfall, bl.a. på sidan 12 ''Kvicksilver i miljön. Regeringensförslag: För att begränsa skadorna i miljö avkvicksilver bör inte bara vidtas åtgärder internationellt ochnationellt som minskar nyanvändning. Också kvicksilversom finns utspritt i samhället i varor och produkter börsamlas in effektivt och tas om hand säkert. ''I kemiska risker på gränsvärdeslistan AFS 1981:8beskrivs kvicksilver som ett gift och hur det ska behandlas. Iett särtryck beskrivs att amalgam ska behandlas med sammariskbedömning som kvicksilver.Tandvården har i alltför bidragit tillnedsmutsningen av naturen och belastningen på människangenom sin användning av amalgam, som innehåller 50 %kvicksilver.Det har visat sig att kvicksilver från amalgam är en storbelastning på den yttre miljön i samband med kremeringaroch i rötslam, då stora mängder kvicksilver och andrametaller avgår från amalgamfyllningar och ut i avföringen.Det kan inte försvaras att tandvården ska få använda ochsprida tonvis av detta gift.Vi kräver därför ett förbud mot användningav amalgam som tandfyllnadsmaterial.Fram till totalförbudets genomförande föreslår vi, attvarje ny amalgamfyllning beläggs med en pant i storlekmotsvarande minst batteripanter, dvs. 20 x den pant som ettbatteri beläggs med.De medel som på ovanstående sätt insamlas ska avsättasi en särskild fond för omhändertagande och destruktion avkvicksilvret, så att giftet inte sprids vidare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om totalförbud mot användning avamalgam,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pant på amalgamfyllningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild fond föromhändertagande och destruktion av kvicksilver.
mot · GH02So470 · 1994-01-25 00:00:00 — Kvicksilver är ett giftigt grundämne, som i naturenförekommer i flera olika former. Det är i första hand tvåformer av kvicksilver, som kan vara skadliga för ossmänniskor. Det är metylkvicksilver, som framför allt finns iförorenad fisk och kvicksilverånga, som vi kan få i oss frånmånga olika källor, bl.a. i vissa arbetsmiljöer och från våraamalgamfyllningar.Man brukar skilja mellan organiskt kvicksilver (t.ex.metylkvicksilver) och oorganiskt kvicksilver (t.ex.kvicksilverånga), som delvis har olika effekter.Pappersindustrin släppte tidigare ut stora mängderfenylkvicksilver, som användes för att bekämpa bakterier.Detta förbjöds . Fenylkvicksilver omvandlas avbakterier tll metylkvicksilver, som tas upp och anrikas iframför allt rovfiskar. Betat utsäde inom jordbruket harockså förorenat miljön med metylkvicksilver. I Sverigeförbjöds betat utsäde år 1966.Kvicksilver är framför allt ett problem inomarbetsmiljön. För oss som inte utsätts för kvicksilverånga påarbetet anses amalgamfyllningar vara den dominerandekällan för inandat kvicksilver.Små mängder kvicksilver förekommer också somkonserveringsmedel i en del läkemedel. var dettamycket vanligt men glädjande nog minskar antalet preparatmed kvicksilver som konserveringsmedel.Barnvacciner, med undantag för kikhostevaccin,innehåller inte något kvicksilverhaltigtkonserveringsmedel. Vaccinerna PEDVAX-HIB ochPROHIBIT, som är verksamma mot infektioner orsakadeav bakterien Haemophilus influenzae typ B (Hib),innehåller thiomersalsalt som konserveringsmedel.Vacciner mot vanlig epidemisk influensa och andra vaccinermot virusinfektioner, exempelvis vaccin mot hepatit B ellerfästingburen hjärninflammation (encefalit), innehållerkvicksilver som konserveringsmedel. Flertalet av dessavacciner tillverkas utomlands. Kvicksilverhaltigakonserveringsmedel förekommer i fyra olikaögondroppar, nämligen Blefcon, Chloromycetin, Isopto-Fenicol och Naclof.Man har under med framgång arbetat på attbyta ut kvicksilver som konserveringsmedel mot andramindre farliga ämnen men är det ett antal kvar.Visserligen är det små mängder kvicksilver, somförekommer som konserveringsmedel, men även dessa småmängder kan ställa till problem för personer, som redan harblivit skadade på grund av kvicksilverpåverkan.Jag anser, att målsättningen måste vara, att kvicksilverska helt försvinna som konserveringsmedel och föreslårdärför, att det blir ett förbud för användning av detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot kvicksilver somkonserveringsmedel i läkemedel.
mot · GH02So471 · 1994-01-25 00:00:00 — I dagens samhälle utsätts både människor och djur för enmängd kemiska ämnen i både luft, vatten och föda. Mångaav dessa har visat sig vara svåra att kontrollera.Inom ett område torde möjligheterna till kontroll ochtillsyn vara enklare, nämligen kontroll av tillsatser iläkemedel. Läkemedel registreras och innehållet i demmåste redovisas.Det finns ett allt oftare förekommande vitmedel,titandioxid, E 171 och färgämne, järnoxid, E 172, sommånga klagar över att de är överkänsliga emot eller fårallergiska reaktioner av.Titandioxid och järnoxid fyller egentligen ingen annanfunktion än estetiska, men kan ge helt onödigabiverkningar. Då denna typ av metallinblandningar saknarfarmaceutiskt värde borde de kunna försvinna urläkemedlen.Biverkningarna orsakar onödigt lidande för mångamänniskor och innebär ökade kostnader både isjukskrivningar, sjukvård och utbyte av läkemedel. De nyaläkemedlen måste dessutom ofta beredas manuellt.Jag anser därför, att en översyn av metallinblandning iläkemedel måste göras samt att man därefter överväger ettev. förbud mot dessa tillsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av metallinblandningi läkemedel samt eventuellt förbud mot detta.
mot · GH02So472 · 1994-01-25 00:00:00 — Etableringsrätt för sjuksköterskor m.fl. Gemensamt för yrkeskunniga sjuksköterskor ochbarnmorskor inom hälso- och sjukvården är attersättningssystemet hämmar privata initiativ och är orättvistmot deras patienter/skattebetalare. Det är endast demänniskor som har råd att betala den fulla kostnaden somkan nyttja deras tjänster.I samband med lagen om husläkare gavs en vidgad rättför läkare och sjukgymnaster att etablera sig privat undervissa bestämda villkor. Andra yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvården som också arbetar på eget yrkesansvar kan iprincip starta privat verksamhet. Deras patienter får i så fallingen ekonomisk ersättning av försäkringskassan.Det finns flera exempel på yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvården som har startat egen verksamhet. Barnmorskordriver förebyggande mödravård som komplement tilllandstingens. Sjuksköterskor vill starta hemsjukvårdtillsammans med undersköterskor. Arbetsterapeuter kanerbjuda sina tjänster på sätt som inte ryms inom dentraditionella vården.Jag har också mött socialarbetare som har erfarenhet avatt deras kunskaper om behandling av missbrukare kananvändas i privat verksamhet. Köerna till psykoterapi ökaroch privatpraktiserande psykoterapeuter anser att deraspatienter borde kunna få ersättning inomförsäkringssystemet. Behandlingen är långvarig ochdärmed extra kostsam för den enskilde.Med de bestämmelser som finns kan inteförsäkringskassan föra upp nya grupper av yrkesutövare påförteckningen över privata vårdgivare. Därmed undanhållshälso- och sjukvården duktigt yrkesfolk som kan varaalternativ och komplement till den vård som drivs isamhällets regi.Till detta kommer husläkarreformen som genomförs.Eftersom det i den ingår fri etableringsrätt för läkare ochsjukgymnaster på vissa villkor borde även andrayrkesgrupper i hälso- och sjukvården omfattas av sammabestämmelser.Jag anser att friare etableringsrätt för vårdens yrkesfolkbör ingå i den offensiv för bättre folkhälsa som inletts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etableringsfrihet försjuksköterskor, barnmorskor m.fl. yrkesgrupper.
mot · GH02So473 · 1994-01-25 00:00:00 — plötslig spädbarnsdöd (PSD) är enorganisation som stöder krisdrabbade familjer och olikaberörda yrkesgrupper och som är rikstäckande över helalandet. gör ett utomordentligt gottarbete och har rönt stor uppskattning under den tidorganisationen verkat.Den vanligaste dödsorsaken bland barn från en månadupp till 15 månaders ålder är plötslig spädbarnsdöd (PSD) --vanligare än barncancer, hjärtfel och astma. dör120 barn i spädbarnsdöd eller med andra ord var tredje dagdrabbas en familj i av att deras lilla dotter eller sondör i spädbarnsdöd. Det är en oerhörd tragedi för familjenoch de närmast sörjande när detta händer. Många av denärmast berörda får ofta skuld- och ångerkänslor i sambanddärmed, de får ofta en lång konvalescenttid efter att dentragiska händelsen inträffat. Det finns många teorier varfördetta händer och de lärde tvistar om vad som är rätt ochriktigt och vilken av de olika teorierna som är mest gångbaroch trolig i sammanhanget. På detta område saknastillräckligt med faktaunderlag för att närmare klargöravilken/vilka orsaker som sammantaget lett till spädbarnensdöd. I vårt land har vi få forskningsrön ochforskningsinsatser för att närmare kunna bedömariskorsakerna och omkringliggande faktorer och orsaker tillden snabbt stigande spädbarnsdödligheten. Det finns i varjefall ingen som forskar på heltid inom just dettaämnesområde. Relativt blygsamma insatser ifrånsamhällets sida har nedlagts på forskningens område när detgäller spädbarnsdöden. Inom Nord SIDS bedrivs ett viktigtforskningsarbete där ett antal forskare från de nordiskaländerna gemensamt söker nya vägar för att få fram nya rönoch forskningsresultat i syfte att komma till rätta medspädbarnsdöden. Från svensk sida bör vi initiera och på alltsätt stimulera och söka förmå allt flera forskare till att lösagåtan omkring spädbarnens plötsliga död. Det samnordiskaforskningsprojekt som kallas är ett unikt tillfälleför ökad forskning runt dessa problem. Forskningenäventyras på grund av brist på anslag trots att betydandeframgångar i forskningshänseende redan uppnåtts. Detnorska har anslagit tillden norska delen av undersökningen. Det borde ligga i allasvårt intresse att vi ifrån tar vårt ansvar och därmedinitiativ till att stödja forskningen och då lämpligen inomNord SIDS redan påbörjade forskningsstrategi.Föreningen plötslig spädbarnsdöd erhåller ingastatsbidrag för sin organisatoriska verksamhet, detta ärklart otillfredsställande. Organisationen passar inte in i detnuvarande normsystemet för att kunna erhålla statsbidrag.Rimligen borde en översyn av nuvarande bestämmelser skei syfte att organisationen skall erhålla statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att särskildaforskningsmedel avsätts i syfte att komma till rätta medplötslig spädbarnsdöd (PSD),2. att hos regeringen begär att denna forskningi första hand lämpligen sker inom det samnordiskaprojektet ,3. att hos regeringen begär en översyn avnuvarande regler så att Föreningen plötslig spädbarnsdödkan erhålla statsbidrag.Stockholm den 24 januari 1994Magnus ()
mot · GH02So474 · 1994-01-25 00:00:00 — Uppgiftsskyldighet för privata husläkare I och med genomförandet av husläkarreformen kommerproblem att uppstå vid tillämpningen av 20 kap. 9 § lagenom allmän försäkring.Av bestämmelsen framgår att statliga och kommunalamyndigheter m.fl. skall lämna Försäkringskassaninformation, som är av betydelse t.ex. vid tillämpningen avAFL.Husläkarna kommer dels att vara privata, dels anställdaav landsting. Det innebär, att de husläkare som är privatainte har samma skyldighet som de landstingsanställda attt.ex. förse kassan med journaler eller uppgifter som behövsför att kassan skall kunna handlägga och fatta beslutrörande olika förmåner.Den privata husläkaren kan i och för sig göra enmenbedömning eller få patientens samtycke för utlämnandeav uppgifterna. Den landstingsanställda husläkaren -- ellerden som är anställd i statlig eller annan kommunalverksamhet -- har å sin sida skyldighet att bistå kassan medrelevanta uppgifter rörande en patient.Skillnaden kommer att bli svår att förstå för den enskildepatienten, i synnerhet i de fall familjemedlemmarna ärlistade hos olika husläkare. Det kan också försvårahandläggningen av vissa ärenden. Samma regler bordesjälvklart gälla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regler omuppgiftsskyldighet för privata husläkare.
mot · GH02So477 · 1994-01-25 00:00:00 — Från och med 1993.07.01 har sjukersättningen tillpatienter som varit sjukskrivna sänkts till avinkomsten. För försäkrade som genomgår medicinskbehandling eller medicinsk rehabilitering kan efter ansökanförsäkringskassan besluta om en ersättning som motsvarar80% av inkomsten. Som villkor gäller att behandlingen ellerrehabiliteringen ordinerats av läkare och ingår i en avförsäkringskassan godkänd plan (enligt SFS 1993:744).Enligt föreskrifter godkännsemellertid enbart samtalsterapi om den ges av psykiatriker,legitimerad psykolog eller legitimerad psykoterapeut.Samtalsbehandling hos kurator berättigar inte till höjdersättning även om behandlingen ordineras av läkare.Detta medför i många fall betydande konsekvenser förpatienters möjligheter att fullfölja och påbörjasamtalsbehandling hos kurator. En av anledningarna till attriksförsäkringsverket gör denna tolkning kan vara attsocionomgruppen kuratorer inte erhåller legitimation efteravslutad utbildning.Tidigare har framhållit vikten avatt hälso- och sjukvården har tillgång till kompetens i formav kuratorer, psykologer, sjukgymnaster ocharbetsterapeuter.Därtill har stora resurser avsatts för att få ner antaletlångtidssjukskrivna och uppnå en sänkning av ohälsotaletgenom att tillföra kuratorskompetens. Därför ärriksförsäkringsverkets föreskrifter svåra att förstå. EnligtLag (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. krävs legitimation för utövande avföljande yrken: barnmorska, glasögonoptiker, logoped,läkare, psykolog, psykoterapeut, sjukgymnast,sjuksköterska och tandläkare.En kurators arbetsuppgifter och karaktär uppvisarmånga likheter med de ovan uppräknade grupperna.Kuratorer inom hälso- och sjukvården bedriver omfattanderehabiliteringsarbete. Ett rehabiliteringsarbete som i höggrad innefattar gruppen långtidssjukskrivna. Därför det ärväl motiverat att kräva legitimation även för kuratorer.Kuratorer möter ofta människor som är sköra ochkänner sig utlämnade och i underläge. De situationer somman som klient befinner sig i är ofta mycket svår. Därför ärdet viktigt att man kan lita på att den kurator man möterhar kompetens att behandla ens ärende på ett respektfulltoch kunnigt sätt.I dag bedrivs kontinuerlig forskning i socialt arbete ochämnet har fått sina första professorer. En vetenskaplig baskombinerad med praktisk tillämpning är likasjälvklar för kuratorer och andra socionomer som för övriglegitimerad sjukvårdspersonal.I kombination med utbildningen bör även avallmän tjänstgöring ingå som obligatorium införlegitimeringen. Detta ger möjlighet att skaffa denerfarenhet som behövs. Studiepraktiken är ej tillräcklig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till ersättning församtalsbehandling hos kurator som är ordinerad av enläkare,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimation för kuratorer.
mot · GH02So480 · 1994-01-25 00:00:00 — Inom har sedan antagandet av enHälsoplan 1968 bedrivits ett mycket väldokumenteratfolkhälsoarbete. Där finns en basorganisation i denutbyggda vårdcentralorganisationen för lokalt hälsoarbetesamt ett väl utvecklat forsknings- och projektarbete.Landstingets samhällsmedicinska enhet svarar både förlänsövergripande folkhälsoarbete och för övergripandefolkhälsokartläggning. Arbetet har lett till både nationelltoch internationellt erkännande.Detta förhållande torde också vara bakgrunden till attFolkhälsoinstitutet genom avtal inrättat ettsamverkanscenter med stiftelse för forskningoch utveckling -- -- och genomför denationella programmen -- tobak, olycksfall, skador, alkoholoch narkotika. Det nationella förtobaksprogrammet är också knutet till verksamheten iSkaraborg. Dessutom har också en del -- utveckling ochutbildning -- inom allergiprogrammet genomförts inomöppenvården som ett samarbete med LandstingetSkaraborg och vid utvecklingsvårdcentralen i Habo.Enligt vår uppfattning borde prövas om det på fleraområden kan knytas samarbetsavtal mellanFolkhälsoinstitutet och . Framför alltinom området Hälsa/Miljö där det finns en antagenMiljöplan som omfattar både som arbetsgivareoch länets miljö i sin helhet. Enligt vår uppfattning tar mandärmed inte bara tillvara en bra kompetens utanprogrammen kan förmodligen utformas billigare församhället.Folkhälsoinstitutet har varit i gång under en period.Utvärdering av samarbetsavtalen både organisatoriskt ochekonomiskt kommer att ske enligt tidigare beslut. Vad vikan bedöma har samarbetet varit till båda partersfördel och för folkhälsoarbetet. Det finns anledning att gåvidare på den inslagna vägen och föra ut fler verksamhetervilket bör utredas.Denna modell med samarbetsavtal kan också tillämpasinom andra samhällssektorer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare decentralisering avfolkhälsoarbetet.