mot · GH02Ju29 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:143 Brottsoffren i blickpunken -- en brottsofferfond och andra åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning Bildandet av en myndighet för brottsskadeärenden haraktualiserat frågan om det inte är dags att ta ett samlatgrepp och bilda en myndighet för statens skadereglering.Om en sådan sammanslagning sker kan vi på förhandhitta en rad rationaliseringseffekter. Det finns många skältill att vi redan nu inleder förberedelser för att planera föratt senare bilda en myndighet. finns det tvåmyndigheter som var för sig arbetar med närliggandefrågor. Om man bildar en myndighet skulle man inomdenna rymma en samlad kompetens som effektivt kundeslussa skadeärenden snabbt vidare till allas belåtenhet.De tre frågor som är aktuella framgår avföljande korta redogörelse.A. Frågan om en samlad skaderegleringsfunktion meden riskfond finansierad med från myndigheternaövervägs inom Finansdepartementet.B. Frågan om Justitiekanslerns dubbla roller, dvs. omJustitiekanslern bör avlastas helt eller till viss del sinskadereglerande verksamhet inom Justitiedepartementet.C. föreslås överta nuvarandeskadereglering som tidigare handhafts avBrottsskadenämnden. Denna verksamhet finns redogjordför i regeringens proposition 1993/94:143 varför jag härhänvisar till föreliggande proposition i den del som berörBrottsoffermyndigheten.I korthet kan man beskriva läget enligt följande:Kammarkollegiets skaderegleringsenhet i Karlstadsvarar för statens trafikskadereglering, vilket innebärreglering av både sak- och personskador. Enheten svararvidare för anställdas och uppdragtagares försäkringsskyddvid tjänsteresor samt -- på konsultbasis -- för statensskadereglering i övrigt. Till enheten är knutna medicinskoch skadeteknisk expertis samt en skaderegleringsnämnd.JK-utredningens betänkande innehåller inte deförväntade förslagen beträffande JK:s skadereglering. Ettskäl till detta uppges vara att utredningen till stor delgenomförts av JK:s personal. Kraven på en renodling avJK:s uppgifter torde dock kvarstå.Ett samlat grepp på de redovisade frågorna skulle kunnaleda till att man av kompetens-, resurs- och effektivitetsskälbildar en enda myndighet för statens skadereglering. Manskulle då också kunna använda sig av en nämnd, som dåskulle komma att besitta en samlad kompetens i hithörandefrågor.Frågan om att avlasta JK skaderegleringsuppgifter kankräva ytterligare överväganden. Existensen av enexpertmyndighet bör dock innebära förbättradeförutsättningar för att genomföra den avsedda renodlingenav JK:s uppgifter. Den nya myndigheten bör därför kunnabildas innan slutlig ställning tagits i JK-frågan.I en separat motion har jag närmare redogjort för skälentill att lokalisera till ,varför jag avstår från att i denna motion närmare redogöraför skälen till detta.Rimligen borde man mera i detalj undersöka frågan ochöverväga huruvida det finns förutsättningar för en framtidaomorganisation till en enda myndighet. I finns detredan i dag en väl fungerande enhet inom Kammarkollegietsom handhar liknande rutiner, varför det finns skäl till attseriöst pröva frågan i ett vidare perspektiv.Goda förutsättningar finns för att vidareutveckla dessafrågor i vår kommun och förstärks ännu mera om nuBrottsoffermyndigheten förläggs till ; det finns dåän större skäl till att jobba vidare med denna idé med enenda skaderegleringsnämnd och/eller myndighet. Nykommunikationsteknik och ett utbyggt och väl fungerandetelenät underlättar självfallet en förläggning av en samladstatlig skadereglering exempelvis till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts somsin mening ger regeringen till känna att frågan om en samladskaderegleringsfunktion bör övervägas.