mot · GH02Ju227 · 1994-01-25 00:00:00 — Den ekonomiska brottsligheten är ett samhällsont. Dessförekomst betyder att samhället undandras betydandeinkomster. Såväl välfärdsmål som fördelningsmål hotas närsamhället inte får de skatteinkomster som det samladeproduktionsresultatet i landet ger underlag för.Den ekonomiska brottsligheten har ytterligare negativaeffekter på samhället och medborgarna.Oseriösa företagskaffar sig ett ekonomiskt övertag över de seriösa.Konkurrensvillkor snedvrids. Konkurserna ökar och densamhällsekonomiska resursstyrningen försämras.Denallmänna moralen luckras upp, när de som sysslar medekonomisk brottslighet kan göra det utan överhänganderisk för upptäckt och straff. Samhällssolidariteten urholkas.Ekobrotten visar en mycket oroväckande ökning.Särskilt taxinäringen och restaurangnäringen har blivittummelplats för oseriösa företagare. Polisanmälan omsvartjobb är mycket vanligt, särskilt i storstäderna. Menpolisen har inte resurser att utreda. Detta är förödande. Desom vill lär sig snabbt att det är tämligen riskfritt att brytamot lagar och regler.Inom såväl taxi- som restaurangnäringen är det idagsvårt att klara konkurrensen för seriösa företagare. Itaxinäringen har avregleringen starkt bidragit till dennanegativa utveckling. Svartåkare och fiffel med taxameternär vanligt, särskilt i storstäderna. Konkursförvaltare hävdaratt affärsmoralen försämrats mycket under senare år.Antalet konkurser ökar kraftigt medan antaletkonkursförvaltare minskar.Det här är två branscher som i och för sig utmärker sig,föga hedrande, i detta sammanhang. Men det finns mångaandra branscher som också har stora problem med oseriösanäringsidkare.Trots att ekobrotten ökar på det sätt som ovanbeskrivits, minskar polisens resurser. Antalet ekopoliserhar minskat med runt en tredjedel på två år.Ekopoliserna kan konstatera att listan blir allt längreöver de anmälningar som inte har hunnit att utredas. Detär en resursfråga. Fler ekopoliser och utredare kommer attkorta kölistan. Mer resurser behövs för att stävjautvecklingen. De anslag som beviljas förekobrottsbekämpning är lönsamma investeringar. Ökaderesurser till denna verksamhet är en samhällsekonomiskvinst som dessutom visar att vi inte accepterar det moraliskaförfall som ekobrottsligheten utgör.Men kampen mot den ekonomiska brottsligheten kaninte enbart föras genom utredningsresurser och straffskalor.Det handlar också om solidaritet och moral.Samhällssolidaritet och moral i ett vidare perspektivpåverkas av det samhällsklimat vi lever i. Situationen isamhället kan förändras genom information ochopinionsbildning. Av tradition har folkrörelserna haft betydelse när det gäller att bedriva upplysning ochopinionsbildning. har dock folkrörelsernasroll minskat såväl på detta område som andra. Detta harflera orsaker. Det handlar om såväl en krympande ekonomisom människors inställning till folkrörelsernas roll ochmöjligheter.Trots denna inte särskilt optimistiska beskrivning avsituationen, vad gäller såväl utredningsresurser somopinionsbildandet, finns det ändå exempel på insatser somär värda att stödja och utveckla i detta avseende.Tack vare de ekonomiska resurser somJustitiedepartementet tidigare avsatt förinformationsinsatser har några olika projekt etablerats pådetta område. I län har Högskolan, berördamyndigheter, BRÅ och inlett ettinformations- och utbildningsarbete som har till syfte attöka kunskaperna hos löntagarna om tillvägagångssätt ochformer för ekobrottsligheten inom näringslivet ochföretagandet.I sydöstra genomförs ett arbetemed namnet Facket i . Arbetet går ut på belysabristerna i kontrollen av den tillfälliga handeln och denekobrottslighet som i skuggan av detta kan pågå. Resultatetvisar på brister i lagstiftningen. Dessa brister har ocksåredovisats i en rapport till revisorer.Det ovan redovisade pekar på att det finns många olikasätt att bedriva upplysning och information. Andrafolkrörelser kan säkert spela en lika aktiv roll på dettaområde i samarbete med myndigheter och experter. Det ärdärför angeläget att resurser även fortsättningsvis skapasför insatser av den här karaktären. Genom det engagemangoch de erfarenheter som folkrörelserna besitter kanutvecklingen på det här området påverkas medförhållandevis mindre resurser än om kampen mot denekonomiska brottsligheten enbart skall föras i former avutredningsresurser och straffskalor.Men det är också viktigt att det finns resurser till att följaupp resultatet av det arbete som organisationerna bedriver.Det är ofta resursbrist som gör att man inte kan ta itu medde idéer och uppslag som kommer fram. Det borde varamöjligt att förstärka polisens utredningsresurser medekonomer och revisorer som är särskilt utbildade för atthjälpa till med att granska bokföring och annandokumentation. Det skulle både höja den samladekompetensen och bidra till att minska antalet ärenden somväntar på att utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser för attbekämpa den ekonomiska brottsligheten.