ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K65 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:185 Förvaltningsmyndigheternas ledning I propositionen föreslår regeringen att centralaförvaltningsmyndigheter i fortsättningen i första hand skallvara organiserade som s.k. enrådighetsverk. Innebörden avdetta är att myndigheterna skall ledas av en chef som införregeringen ensam har ansvaret för verksamheten.Nu är den vanliga principen för de centralaförvaltningsmyndigheterna att de haft en styrelse som varitbåde beslutande och rådgivande. Vi menar att dennaprincip är sund och riktig.Genom styrelsen får förvaltningsmyndigheten in en bredkompetens och erfarenhet i sin ledning. Styrelserna speglarofta olika delar av samhället, med vad det betyder avsammantagen överblick och förankring.I SOU 1993:58 om förvaltningsmyndigheters ledningdiskuteras behovet av styrelser i statliga myndigheter.Verksamhet som är av stor ekonomisk betydelse som berörmänniskors integritet och som allmänt sett har stortinflytande i samhället bedöms enligt utredningen vara ibehov av styrelser och är mindre lämpliga att organiserassom enrådighetsstyrelser. Vi bedömer att dessa kriteriergäller för ett stort antal myndigheter.Ett enrådighetsverk innebär att en person får mer maktöver många beslut, att ''muntliga'' beslut kommer atttendera öka och därmed att möjligheter för allmänhetensinsyn och kontroll över myndigheterna kommer attförsvagas. Övergång till enrådighetsverk försvagar dendemokratiska strukturen inom myndigheterna. Den skullebli ännu ett led i den uppluckring av demokrati och insyn iden offentliga sektorn som varit en linje för regeringen.Vi ser ingen anledning att ändra nuvarande ordning.Den utgår från en riktig princip. Dock bör regeringen vidval av styrelseledamöter välja personer som är välförankrade utan att vara tyngda av alltför mångauppdrag. Ingen bör heller besätta styrelseposter iflera myndigheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1993/94:185 omförvaltningsmyndigheternas ledning.
mot · GH02Kr10 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:182 Ny lotterilag I förslaget till ny lotterilag prop. 1993/94:182 anges i 22 §punkt 3 att vinstandelen i bingospelet skall anges påbingobrickan eller anslås i spellokalen.Det är inte möjligt att ange en exakt vinstandel i procentför bingospel eftersom vinstandelen varierar med antaletsålda bingobrickor per spel.Det bör därför vara tillfyllest att vinstplanen anslås ispellokalen. Varje bingospel tar attgenomföra och vinstandelen beräknas för varje spel för sig.Vinstandelen i bingospel beräknas med olika faktorer därden största vinstdelen beror på hur många spelare/brickorsom deltar i spelet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 22 § punkt 3 får följandelydelse: vinstplanen anslås i spellokalen, och.
mot · GH02Kr11 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:182 Ny lotterilag Värdeautomater''Vinna eller försvinna -- folkrörelsernas lotterier ochspel '' är namnet på den senastelotteriutredningens betänkande. I den konstateras attfolkrörelsernas möjligheter att finansiera sin verksamhetgenom lotterier och spel blivit allt sämre under de senasteåren. En av orsakerna är den hårdnande konkurrensen frånstatliga lotterier och spel. Utredningen föreslog attfolkrörelserna skall ges förutsättningar att introducera nyaspel och lotteriprodukter som i större utsträckningmotsvarar konsumenternas ändrade spelvanor och behov.Ett av förslagen gällde spel på s.k. värdeautomater.I propositionen föreslås att tillstånd skall ges för dennanya spelform. Vi är mycket positiva till att spel påvärdeautomater nu blir tillåtna.Regeringen föreslår dock inte vem som skall blitillståndshavare, ''den vill inte låsa frågan''. Men av texternasynes framgå att det endast kan bli fråga om ett tillstånd.Enligt vår mening bör det vara folkrörelserna som skallfå tillstånd att anordna de nya automatspelen.Folkrörelserna skall ha möjlighet att söka tillstånd var försig, vilket ger idrottsrörelsen, barn- ochungdomsorganisationerna och övriga folkrörelser likachanser att utveckla sina idéer om olika spel, eller att väljaatt samarbeta. Om folkrörelserna väljer att arbeta i ettgemensamt organ, kan ett alternativ till att bygga upp enegen spelorganisation vara att man begär anbud från någonsom redan finns på marknaden för att sköta det operativaarbetet.Denna fråga bör beredas av den parlamentariskautredning vi föreslår i motionen om försäljning av ABTipstjänst. Denna fråga bör beredas med förtur av denparlamentariska utredningen. Regeringen bör därefteråterkomma till med förslag till ändring ilotterilagen så att värdeautomater blir tillåtna även på land.I avvaktan på utredningens förslag föreslår vi attlagstiftningen om värdeautomater i andra fall än spel påfartyg i internationell trafik (§ 26) avslås.LottförsäljningsautomaterLottförsäljningsautomater utrustade med modernteknik, slumpvalsgenerator och elektroniskt minne fårenligt den nya lagen inte förekomma. Regeringen föreslåren övergångstid . Dessa automater finns nu hosmånga föreningar över hela landet och de enskildaföreningarna erhåller ett stort tillskott till sin verksamhetgenom dem. Vi föreslår att övergångsbestämmelsernaändras så att dessa automater blir tillåtna t.o.m. den 31december 1999 samt att nuvarande tillstånd skall kunnaförlängas fram till och med detta datum. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att dels avslår regeringens förslag tilllotterilag såvitt avser anordnande av spel påvärdeautomater i andra fall än som avses i 26 §, delssom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parlamentarisk utredning av frågan om vilkasom skall kunna få tillstånd till anordnande av spel påvärdeautomater,2. att beträffande punkt 3 iövergångsbestämmelserna till lotterilagen beslutar atttillstånd som gäller lottförsäljningsautomater vilka inte ärtillåtna enligt den nya lagen får förlängas längst t.o.m. den31 .
mot · GH02Kr12 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:182 Ny lotterilag Folkrörelserna har förloratungefär hälften av sina andelar av spel- ochlotterimarknaden medan de statliga spelbolagen och ATGvunnit andelar i motsvarande grad. Även om denna tendensbromsats något , främst tack vareBingoLottos framgångar, återstår mycket innanfolkrörelserna tagit tillbaka den mark de förlorat. Statenbör underlätta -- inte förhindra -- folkrörelsernasmöjligheter att ges tillbörligt utrymme.Den parlamentariskt sammansatta lotteriutredningenkom i sitt betänkande (SOU 1992:130) fram till attutvecklingen som leder till att de statliga spelen konkurrerarut folkrörelsespelen måste brytas. Man föreslog attfolkrörelserna skulle få större utrymme och bättreförutsättningar för självfinansiering genom egen lotteri- ochspelverksamhet. För att åstadkomma detta föreslogutredningen att ett folkrörelsedominerat spelföretag medlokal förankring skulle inrättas.I propositionen om Tipstjänst (93/94:243) anserregeringen att det ej finns utrymme för ett sådant spelbolag.I stället skall svenskt föreningsliv med förmånliga villkorförvärva AB Tipstjänst från staten. Det är förvånande attregeringen i propositionen om ny lotterilag inte tar fasta pålotteriutredningens utgångspunkt, att tillståndet för nyaspel skall ges till ett folkrörelsedominerat spelbolag, utanlämnar denna fråga öppen. Om en koncession för de nyaautomatspelen skulle läggas i ett statligt bolag, vilketpropositionen ser som en möjlighet, kommer förslaget omatt tillåta s k värdeautomater att direkt motverka sinasyften. Folkrörelsernas möjlighet att finansiera sinverksamhet via intäkter från spel och lotterier kommer dåatt försämras i stället för att förbättras genom att det statligabolaget kan lansera nya attraktiva spel. Detta kan inte varameningen och koncessionen för de nya automatspelen börges till ett folkrörelsebolag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att folkrörelserna ges tillräckligtutrymme när det gäller möjligheten att bedriva spel- ochlotteriverksamhet.
mot · GH02Kr13 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:182 Ny lotterilag Lottförsäljningsautomater är ekonomiskt mycketbetydelsefulla för mindre idrottsföreningar ochidrottsklubbar. Sådana kan ställas ut i lokaler av olika slagpå orten.Det finns numera en typ av lottförsäljningsautomaterutrustade med en slumpvalsgenerator eller ett elektronisktminne och som efter betalning förser deltagaren med enlottsedel som antingen är en vinstlott eller en nitlott.I denna form har ''lotterna'' blandats i ett elektronisktminne medan man i de gamla lottförsäljningsautomaternablandade lotterna manuellt. Vartefter som lotterna försäljsförsvinner de ur minnet och det finns inga möjligheter tillfusk.Förbjuds?Till min häpnad läser jag i regeringens proposition1993/94:182 s. 5--6 i förslag till lotterilag att just dessa nyalottförsäljningsautomater i praktiken skall uteslutas. heter det nämligen på s. 6 att:''Med lottförsäljningsautomat avses en automat som inteär utrustad med en slumpvalsgenerator eller ett elektronisktminne och som efter betalning förser deltagaren med enlottsedel som antingen är en vinstlott eller en nitlott. ''Jag vill gärna tro att det uppstått ett missförstånd pådenna punkt. Det kan väl ändå inte vara så att regeringenvill stoppa en lottförsäljningsautomat därför att denanvänder sig av den modernaste tekniken som samtidigtutesluter möjligheter till fusk? Med hänvisning till det anförda hemställsatt beträffande förslaget till lotterilag beslutaratt 6 § andra stycket skall ha följande lydelse:Med lotteriförsäljningsautomat avses en automatsom efter betalning förser deltagaren med en lottsedel somantingen är en vinstlott eller en nitlott,
mot · GH02Kr4 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:182 Ny lotterilag Det förslag till ny lotterilag som regeringen nu föreslårriksdagen innebär, som vi ser det, en förändring avinkomstmöjligheterna för många, ofta små föreningar, somidag använder sig av en viss typ av lottautomater. Dessaautomater som finns utplacerade i affärscentrum ochvaruhus har kommit att betyda att t ex föreningarna har fåttin pengar som i sin tur kommit föreningens verksamhet tillgodo.Enligt propositionen skulle dessa lottautomater som ärutrustade med slumpvalsgenerator eller ett elektronisktminne inte längre tillåtas medan en annan typ avvärdeautomater kommer att bli tillåtna. Vi anser att § 6 iden föreslagna Nya lotterilagen bör korrigeras så det klartframgår att de automattyper som är i bruk ävenframdeles får användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att lotterilagen utformas så attlottautomater utrustade med slumpvalsgenerator ochelektroniskt minne även fortsättningsvis är tillåtna.
mot · GH02Kr5 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:182 Ny lotterilag Tillstånd för skicklighetsspelI direktiven till den s.k. lotteriutredningen (SoU1992:130) angavs att utredningen skulle undersöka omfolkrörelserna bättre kunde finansiera sin verksamhetgenom ökade intäkter av lotterier och spel, och därvidspeciellt undersöka om detta kunde ske genom attfolkrörelserna i högre grad än gavsmöjlighet att använda sig av modern lättkontrolleradteknik.Den parlamentariskt sammansatta lotteriutredningenkom efter ett grundligt arbete -- med internationellajämförelser och en bedömning av nya spels tänkbaraskadeverkningar -- fram till att föreslå införande avautomatspel av två slag, dels s.k. värdeautomater, dels s.k.skicklighetsspel. Värdeautomaterna kännetecknas av attvinster i första hand betalas ut i form av värdebevis,spelpolletter och liknande samt att vinstmöjligheternahuvudsakligen beror på slumpen. I skicklighetsspelen berorvinstmöjligheterna däremot på spelarens skicklighet.Lotteriutredningen föreslog i båda fallen ett tak förkontantvinster på 100 kronor.Remissinstanserna ställde sig näst intill enhälligt bakomlotteriutredningens förslag. Trots detta väljer regeringen attnu, utan närmare motivering, föreslå tillstånd förvärdeautomater men ej för skicklighetsspel.Med de begränsningar lotteriutredningen föreslåravseende spelens placering och maximal vinst menar vi attutredningens bedömning av eventuella skadeverkningar ärriktig. Avgörande är om förströelsemomentet kommer iskymundan för strävan att få inkomster från spelen. Detfinns ingen anledning att tro att så begränsade vinstchansersom det kan bli fråga om i de av utredningen föreslagnaskicklighetsspelen skulle ge denna effekt.Lotteriutredningen har gjort bedömningen att de iutredningen föreslagna automatspelen fullt utbyggda skullekunna tillföra folkrörelserna . Genomatt, som regeringen föreslår, ta bort möjligheten tillkontantvinster i värdeautomaterna och helt frångå förslagetom att tillåta skicklighetsspel mer än halveras dennaintäktsmöjlighet.Mot denna bakgrund anser vi att även s.k.skicklighetsspel bör tillåtas enligt lotteriutredningensförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillstånd för s.k. skicklighetsspel.
mot · GH02Kr8 · 1994-04-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:182 Ny lotterilag I propositionen angående försäljning av Tipstjänst(1993/94:243) föreslås att skatten på bingospel skallavskaffas. Förslaget motiveras med att folkrörelsernaslotterier och spel bör beskattas likformigt samt attbingoskatten är av liten statsfinansiell betydelse. Dettainnebär en minskad kostnad för föreningslivet på cirka 70miljoner kronor årligen.Samtidigt föreslås emellertid i propositionen om nylotterilag (1993/94:182) att tillstånd för bingospel endastskall kunna ges till en eller flera ideella föreningar. ärdet möjligt att även ge tillstånd till serviceföretag sombedriver bingospel till förmån för sådana föreningar.Denna ordning har gjort det möjligt för föreningarna attundvika moms på bingospelet. Om tillstånd endast kan gestill ideella föreningar kommer detta att leda till attföreningarna blir skyldiga att betala moms för de tjänster deköper av serviceföretagen som operativt bedriverbingoverksamheten. I realiteten betyder detta att den vinstden slopade bingoskatten ger tas tillbaka -- med råge. Dettakan knappast ha varit avsikten. Mot denna bakgrundföreslår jag att det i lotterilagens 15 § läggs till följandestycke:''Tillstånd får lämnas till serviceföretag att bedrivaverksamheten till förmån för sammanslutning enligt ovan.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att till 15 § lotterilagen läggaföljande stycke: Tillstånd får lämnas till serviceföretag attbedriva verksamheten till förmån för sammanslutning enligtovan.
mot · GH02L16 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:201 Ränteskillnadsersättning vid förtidsuppsägning av konsumentkrediter I propositionen föreslås en ändring ikonsumentkreditlagens bestämmelser om s.k.ränteskillnadsersättning vid förtidsbetalning av lån medbunden ränta. Propositionen är tillkommen för att gekreditgivarna högre ersättning om en löntagare förbetalarett lån. Initiativet till förslaget kommer från som vill värna kreditgivarnas intressen.Regeringen har i huvudsak följt denna linje.Skälen för förändringar är föga övertygande. Betalas ettlån in har en kreditgivare alltid möjligheten att finnaalternativa lönsamma användningar av de inbetaldamedlen. Vi ser ingen anledning att ytterligare stärkakreditgivarna mot kredittagarna. Därför anser vi att deföreslagna lagändringarna bör avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:201Ränteskillnadsersättning vid förtidsuppsägning avkonsumentkrediter.
mot · GH02L17 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:201 Ränteskillnadsersättning vid förtidsuppsägning av konsumentkrediter Förslaget innebär att de ekonomiska villkoren förförtidsinlösen blir så ogynnsamma för låntagarna att dennamöjlighet i realiteten omöjliggörs.Med nuvarande regler tar långivaren ut enkompensation som i praktiken innebär att räntedifferensenmellan ''nya'' och ''gamla'' lån av samma typ till fullo ersättsmed en kontantersättning, alternativt att beloppetkapitaliseras i ett nytt lån. Kompensationen tar inte hänsyntill att framtida räntebetalningar tidigarelagts.Finansinstituten gör här en egen räntevinst genom att ocksåförtidsbeloppet kan placeras räntebärande.Låntagaren får i praktiken betala hela den från börjanöverenskomna räntan och gör därtill en förlust av ovannämnda orsak. ligger statsräntan på nivån7--7,och 5-årig bostadsränta på nivån . Detinnebär att om ett lån med t.ex. ränta skallförtidsinlösas så beräknas räntekompensationen enligtgällande regler , enligt förslagetmed 3,5--4 procent.Låntagarens skäl och förtjänst att ändå förtidsinlösa ettlån kan vara att han har ett tillgängligt kapital som ger lägreförräntning än den låneränta han själv betalar, eller att hanspekulerar i att gällande räntan är lägre änden kommer att vara på den ordinarie omplaceringsdagen.Med förslagets regler blir förtidsinlösen helt ointressant.För att undvika att propositionens förslag blockerarsystemet med förtidsinlösen, men ändå ger finansinstitutenen skälig kompensation för sina inlåningskostnader, börränteskillnadsersättningen utformas så att långivaren harrätt att ta ut skillnaden mellan den ränta påstatsobligationer respektive statsskuldväxlar som gällde närlånet beviljades jämfört med motsvarande nivå påinlösendagen. Därigenom undviks att långivarna fårkompensation för eventuella förändringar iräntemarginalen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler förränteskillnadsersättning.
mot · GH02N35 · 1994-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:210 Särskilda konkurrensregler för lantbruket Propositionen behandlar särskilda konkurrensregler förlantbruket och innehåller många värdefulla klarläggandenoch markeringar men också ett par onödiga begränsningarför samverkan.Vid behandling avnäringsutskottets betänkande 1993/94:NU15 ställde sigriksdagen bakom följande uttalande: ''Det är, enligtutskottets mening, helt oacceptabelt om statsmakternagenom utformning av regelsystem som missgynnar denkooperativa företagsformen åstadkommer en styrning bortfrån denna företagsform. bör genom ettuttalande till regeringen klarlägga att de kooperativaföretagsformerna skall behandlas likvärdigt med andraföretag. ''Enligt vår mening bör lagen justeras så att de särskildakonkurrensreglerna överensstämmer med det ovan citeradeuttalandet.1. Enligt lagen om ekonomiska föreningar, utfärdad den11 , har föreningarna erhållit frihet att utformaregler för återbetalning av medlemsinsatser. Denna frihethar föreningarna använt till att stadga olika regler beroendepå orsaken till utträdet. Vi anser att de delar av lagförslagetsom innebär medlems fria rörlighet i dessa delar utgår. Detbör räcka med de bestämmelser som finns i lagen omekonomiska föreningar vad avser medlems rättigheter ochskyldigheter.2. I propositionen föreslås att dispens skall krävas om dei en primärförening samverkande medlemmarna -- t exskogsägare -- har en marknadsandel som överstiger 25procent av ''relevant marknad''. Några motsvaranderestriktioner redovisas inte för sågverk eller skogsbolag. Vimenar att en ''relevant marknad'' är ett mycket diffustbegrepp. Skogsägarrörelsens andel av skogsarealen utgörcirka av den totala svenska skogsarealen ellerknappt hälften av privatskogsbrukets areal. Skogsbolagenäger däremot efter bolagisering cirka 40procent. Lägger man därtill de inköp av skog som bolagengör utomlands blir obalansen ännu större, till bolagensfördel. Enligt vår uppfattning bör en ändring av regeringensförslag ske, så att kooperativa företag helt jämställs ikonkurrenshänseende med andra företagsformer. Likasåbör uttala sig för att hela landet är en ''relevantmarknad''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformning av regler förkooperativa företag som i konkurrenshänseende jämställerdem med andra företagsformer,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt hela landet bör utgöra ''relevant marknad''.
mot · GH02N39 · 1994-04-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:210 Särskilda konkurrensregler för lantbruket Propositionen innehåller värdefulla klarlägganden ochmarkeringar för att samverkan i ekonomiska föreningarvars medlemmar är företag som bedriver jordbruk,skogsbruk eller trädgårdsverksamhet inte ska förhindrasenligt förbudet i 6 § konkurrenslagen.Dock finns det i förslaget fortfarande, enligt minmening, onödiga begränsningar kvar för denna samverkan.Näringsutskottet uttalade till regeringen vid behandlingenav betänkande 1993/94:NU15 att de kooperativa skabehandlas likvärdigt med andra företag.När det gäller frågan om medlems fria rörlighet ochregler för återbetalning av medlemsinsatser menar jag attmedlems skyldigheter och rättigheter reglerastillfredsställande i lagen om ekonomiska föreningar. Detfinns alltså inga skäl att från konkurrenslagstiftningenssynpunkt lägga hinder i vägen. Det måste anses angelägetför kvarvarande medlemmar att föreningen skyddas motkrav på snabb utbetalning av väsentliga delar av det synligaägarkapitalet. Det torde höra till yttersta undantagsfall attutträdande medlem hindras från att leverera till vemhan/hon vill efter utträdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 18 c § konkurrenslagen skall gesföljande lydelse:Förbudet i 6 § gäller inte för sådana avtal inom en primärlantbruksförening eller dess dotterföretag som avsersamverkan mellan föreningens medlemmar om1. produktion, insamling, förädling, försäljning ellerdärmed sammanhängande verksamhet såsom användandetav gemensamma anläggningar, lagring, beredning,distribution eller marknadsföring i fråga omjordbruksprodukter, trädgårdsprodukter ellerskogsprodukter, eller2. inköp av varor eller tjänster för sådan verksamhet somavses under 1.Första stycket gäller dock inte avtal som har till syfteeller ger till resultat att försäljningspriser direkt ellerindirekt fastställs på varor som produceras hosmedlemmarna nära) försäljningen sker direkt mellan medlem och tredjeman ellerb) föreningen svarar för försäljningen och konkurrensenpå marknaden hindras, begränsas eller snedvrids i väsentligomfattning.