mot · GH02Jo64 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:198 Lag om genetiskt modifierade organismer InledningDen genetiska forskningen och utvecklingen är en av demest lovande vetenskapliga landvinningarna. De nyakunskaperna öppnar helt nya möjligheter att förstå ochdärmed lösa problemen som berör jordbruk,livsmedelsförsörjning, ohälsa och miljöförstöring.Möjligheterna är stora och därför är det viktigt attutforma den lagstiftning som skall reglera användningen avgenteknik på växter och djur på ett framsynt sätt. Den fårvarken blockera utvecklingen inom området elle utsättamänniskor, djur eller natur för risker. Balansen mellanaktsamhet och möjlighet är väsentlig.Bakgrunden till propositionen är att i har förbundit sig att införaEG-direktivet 90/220 om avsiktlig utsättning av genetisktmodifierade organismer i miljön.Under 1993 överlämnade den parlamentariskaGenteknikberedningen sitt betänkande till regeringen. Iutredningen anlitades landets ledande experter på områdetför att ge en allsidig belysning av möjligheter och risker.Det förslag till samlad lag för genetiskt modifieradeorganismer som regeringen nu överlämnat till gårpå vissa punkter betydligt längre än EG-direktiven ochutredningens förslag. Det kan innebära att svensk forskningkommer att allvarligt hindras och att industrielltutnyttjande flyttar ut ur landet eller aldrig kommer tillstånd.Förhandsbedömning av skadorI lagförslagets 5 § förskrivs att en utredning skallgenomföras som kan läggas till grund för entillfredsställande bedömning av vilka hälso- ochmiljöskador som organismerna kan orsaka. Detta föreslåsske vid såväl innesluten användning som vid avsiktligutsättning och utsläppande på marknaden av genetisktmodifierade organismer.Innesluten användning bör enligt vår mening undantasfrån detta krav. Det är inte rimligt att inneslutnalaboratoriearbeten behandlas på samma sätt som utsättningav genetiskt modifierade organismer i naturen. Deninneslutna användningen regleras redan i enlighet medarbetarskyddslagstiftningen i Arbetarskyddsstyrelsenskungörelser om arbete med biologiska ämnen (AFS1992:3). Den kungörelsen modifieras i takt med berördaEU-direktiv. För denna typ av arbete finns det också en väletablerad internationell praxis som gör att forskning ochutveckling i landet allvarligt kommer att missgynnas avregeringens förslag. De fyra första orden i 5 § ''Eninnesluten användning och'' bör därför utgå.GentekniknämndenRegeringen föreslår att Hybrid-DNA-delegationen skallupphöra och ersättas med en gentekniknämnd. Detförslaget skiljer sig på några väsentliga punkter frånGenteknikberedningens förslag. Där föreslogs att Hybrid-DNA-delegationen helt enkelt skulle namnändras tillGentekniknämnden. De nuvarande arbetsuppgifternaskulle bibehållas och på några punkter utökas. Det förslagetfick också stöd av en majoritet av remissinstanserna.Skillnaden kan synas obetydlig, men är väsentlig.Regeringens förslag till kommer ipraktiken att få ett betydligt mera begränsat ansvar än densom beredningen och remissinstanserna ställt sig bakom.I Hybrid-DNA-delegationens uppgifter ligger nämligenockså att till regeringen anmäla om någotanvändningsområde kan ifrågasättas ur etisk ellerhumanitär synpunkt eller om området för samhällets tillsynbehöver utvidgas. En larmfunktion således.I delegationens uppgift finns också ett ansvar för attinformera allmänheten om utvecklingen inom genteknikenoch att belysa frågor som rör människors roll sommedborgare, konsumenter eller arbetstagare. Ävenarbetsgivaren med sitt ansvar gentemot de anställda har ettstort informationsbehov ifråga om gentekniken somHybrid-DNA-delegationen har till uppgift att sköta.Dessa arbetsuppgifter finns inte med i regeringensförslag till gentekniknämnden. Vi yrkar därför attGentekniknämnden inrättas genom en namnändring avHybrid-DNA-delegationen och att nya arbetsuppgiftertillförs i enlighet med Genteknikberedningens förslag.Nämndens ledamöter bör utses såväl bland forskare,myndigheter och riksdagsledamöter som bland företrädareför industri, arbetsliv, konsumenter och folkrörelser. Dettaför att skapa en hög trovärdighet för nämndens arbete bådebland forskare och allmänhet.Gentekniknämnden bör ha möjlighet att repliera på enforskarmiljö med anknytning till sitt ansvarsområde för attkunna utnyttja bibliotek och andra former av informationom forskningens utveckling. , liksom Hybrid-DNA-delegationennu, vara administrativt knuten till Arbetsmiljöinstitutet.Ansvar m.m.I 20 § ges regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer möjlighet att föreskriva om avgifter föranmälan, prövning och tillsyn av genetiskt modifieradeorganismer. Detta förslag har väckt oro i forskarkretsar,eftersom forskningsanslag inte är beräknade för att täckasådana kostnader. Enligt vår mening skulle ett avgiftsuttagfrån offentligt finansierad forskning enbart ökatransfereringarna. Vi förutsätter därför att offentligtfinansierad högskoleforskning undantas från denna typ avavgifter.Etisk bedömningEn etisk bedömning skall enligt propositionen göras ivarje enskilt fall. Detta avviker från EU-praxis och skulleöka både byråkrati och kostnader. När det gällerförsöksdjursverksamhet görs en individuell etiskprövning i enlighet med djurskyddslagstiftningen. Att göraen individuell etisk prövning av växter ochmikroorganismer förefaller som en överloppsgärning. Viyrkar därför på att ingen etisk bedömning skall göras i detenskilda fallet.IkraftträdandeRegeringen föreslår att vissa delar av lagen om genetisktmodifierade organismer skall träda i kraft ,medan andra delar skall vänta till den 1 januari 1995.Införlivandet av de EG-direktiven i svensk lag behöverinte ske före . Med hänsyn till deförändringar som måste genomföras med anledning avlagen ser vi inget skäl till att tidigarelägga delar avikraftträdandet. Vi yrkar därför att lagen om genetisktmodifierade organismer skall träda i kraft i sin helhet den 1januari 1995. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändring av 5 § i lagförslagetutformas på det sätt som framgår av texten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att får enutformning i enlighet med texten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avgifter inte skall utgå föroffentligt finansierad högskoleforskning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att etiska bedömningar inte skallske i det enskilda fallet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagen i sin helhet skall trädai kraft .