mot · GH02N305 · 1994-01-25 00:00:00 — Inför ett eventuelltmedlemskap är det viktigt att vi har kompetens ocherfarenhet av branschprograminriktade insatser inomindustriell produktion. I annat fall kan svenska företaghamna i ett sämre utgångsläge jämfört med företag i andraeuropeiska länder.EU:s målstyrda insatser vad gäller branscher medproblem och/eller potentiella utvecklingsmöjligheter tasexplicit inte upp i . Det bör dock vara ettsvenskt intresse, inte minst inför ett eventuelltmedlemskap, att delta i branschprogrammen. I första handbör våra ansträngningar inriktas på att kunna delta i dessaprogram.Vår näringsstruktur kan dock kräva nationella programpå särskilda områden. I särskilda motioner redovisar viexempel på detta. Branschprogram som vi bör kunna satsapå är inom områden såsom livsmedel och skogsnäringen.Den verkstadstekniska delegation som tidigare funnits böråterskapas. Det är också angeläget att slå vakt om vårsvenska gruvindustri. För att gruvnäringen långsiktigt skallöverleva måste en fortlöpande satsning ske på baskarteringoch mineralprospektering. har en berggrund medmycket hög potential för nya fyndigheter av malmer.Prospekteringen ger grunden för den mineralutvinning somskall bedrivas . Det är angeläget att det utgårstöd till prospektering.För dessa ändamål har vi beräknat en total ram av . Av dessa medel bör fördelas nästa budgetår.I det följande skisserar vi huvuddragen i ettskogsindustriellt program.6.6.2 Skogsindustriellt programDe skogsbaserade näringarna förklarar mycket avskillnaderna mellan och EU:s näringsliv ochexport. är världens tredje största exportör avpapper, massa och sågade trävaror. Skogsnäringen står förmycket stor del av det svenska exportnettot. Skogsnäringenoch ett aktivt skogsbruk är också av stor betydelse genomatt det försörjer oss med en förnybar råvara. En ökadanvändning av förnybara råvaror är nödvändig om det skallgå att minska de globala koldioxidutsläppen.Skogsnäringens framtida roll för sysselsättning, regionalbalans och ekonomisk tillväxt avgörs i vad mån den kanutvecklas på ett sätt som upprätthåller desskonkurrenskraft. I en aktiv näringspolitik måste ingåinsatser som stärker denna för så viktiga näring.Inom skogsnäringen finns det t.ex. stora eftersattabehov av FoU-insatser, Insikten om att det krävs ettintegrerat synsätt från skog till marknad ställer högre kravpå skogsbruket, industrin och produkterna. En hårdnandekonkurrens från andra material och returfiber medförbehov av satsningar på produkt- och teknikutveckling.Kunskaper om att producera utan miljöstörningar blir ettallt viktigare konkurrensmedel på marknaden. Det ärviktigt att det bedrivs FoU i tillräcklig omfattning. Behovenav FoU-stöd är väl belysta (Ds 1991:62 och SoU 1991:83).Exempel på andra insatser som understöder en positivutveckling är bättre riskkapitalförsörjning,konkurrenskraftiga energipriser, utvecklingsprogram förden trämekaniska industrin och exportstöd. Det böruppdras åt en särskild utredning att föreslå insatser underen femårsperiod. Programmet bör ha följande inriktning.SkogsbruketI dag utnyttjas av våra virkestillgångar. Det innebär att det finns enpotential för ökad användning inom industrin, men även förandra ändamål såsom biobränslen. En viktigsamhällsuppgift blir att skapa förutsättningar för att bättreta till vara den skogliga naturresursen under former som äranpassade till de naturliga förutsättningarna. Här krävsbåde teknisk och organisatorisk utveckling för att bättreutnyttja skogen som energikälla.Massa- och pappersindustrinEfterfrågan på skogsråvara och produkter baserade påfärsk fiber från skogsråvara kommer attpåverkas av de regler för återtagning och återvinning somnu bestäms. Dessa regler måste vara miljömässigtmotiverade och grunda sig på livscykelanalyser. Utan attgöra avkall på miljöambitionerna måste ,tillsammans med övriga nordiska länder, slå vakt om denfärskfiberbaserade industrin. Detta bör bl.a. ske idiskussioner om EU-direktiv om återvinnningsnivåer ochreturpapper.SågverksindustrinInternationellt genomgår sågverksindustrin en period avteknisk omvandling och koncentration. Det kommer att bliallt viktigare att ha tillräckliga resurser för marknadsföring,vidareförädling och forskning. Mycket pekar på attkunderna i kommer att koncentrera sig till alltstörre grupper. De ledande trävaruköparna kommer attsöka handelspartner snarare än leverantörer i traditionellmening. En ny typ av affärsrelationer växer fram därservice, produktutveckling och teknik är minst likabetydelsefullt som prisfrågor.Svensk sågverksindustri måste därför få en betydligtstarkare ställning som leverantörer av kundanpassadeprodukter på den internationella marknaden. Enstrukturanpassning krävs av branschen. Med tanke bl.a. påden regionalpolitiska betydelse som sågverken har är detmotiverat att samhället engagerar sig i ettutvecklingsprogram för branschen.Byggnadssnickeri- och trähusindustrinDessa branschers starka knytning till hemmamarknadenhar fått till följd att kompetensen för export inte står iparitet med kunnandet om produktion ochproduktutveckling. Företagen har med den drastiskanedgången som drabbat hemmamarknaden interesurser att öka den kompetens som saknas. Ett programför kompetensutveckling med inriktning på export bördärför startas. Insatserna bör också täckamarknadsundersökningar samt direkta exportfrämjandeaktiviteter.6.7 SmåföretagDe förslag vi lagt fram tidigare i denna motion har sombärande tema att de skall gynna småföretagsamheten. Detgäller såväl de insatser som gäller på kort sikt som de somgörs med mer långsiktiga perspektiv.Småföretagen spelar redan en viktig roll och kommer attfå en allt mer central betydelse för att komma tillrätta medproblemen i svensk ekonomi. Betydande insatser har redangjorts för att främja dessa företags verksamhet, men mycketåterstår att göra. Småföretagens utveckling kommer imycket stor utsträckning att bestämma det svenskanäringslivets framtid, tillgången på arbetstillfällen ochförutsättningarna för en sund tillväxtorienterad utveckling.Ett område som emellertid inte givits tillräckliguppmärksamhet är exportens centrala betydelse fördessa företag. EU-integrationen medför ökade krav på demindre företagen. Konkurrensen kommer att öka påhemmamarknaden som nya marknadsmöjligheteröppnas på den integrerade västeuropeiska marknaden.Västeuropa blir redan genom ikraftträdandeen utvidgad och naturlig hemmamarknad. Flera länder iÖsteuropa blir allt viktigare marknader. Detgäller särskilt , där inte minst de mindre företagenvisar en påfallande ökad aktivitet. Den snabba ekonomiskautvecklingen i skapar vidare intressantamarknadsperspektiv även för de mindre företagen.Insatser görs redan nu för att underlätta småföretagensexportansträngningar. , bl.a. rådets''exportchef-att-hyra''-verksamhet, samtutvecklingsbolagens grundläggande rådgivning iexportfrågor till de mindre företagen kan särskilt nämnas.Uthålliga exportframgångar kräver betydandekompetens på många områden. En viktig aspekt ärföretagens möjlighet att finna intressantaexportfinansieringslösningar. En förmånligexportfinansiering kan vara en förutsättning för exportsamtidigt som den utgör ett viktigt konkurrensmedel.Denna fråga har inte givits den uppmärksamhet somkrävs för att de mindre företagen skall kunna ge ett änviktigare bidrag till exportutvecklingen och dess positivasamhällsekonomiska effekter.I detta sammanhang vill vi återupprepa ett tidigareförslag från oss om att genomföra ett särskilt program föratt befrämja export hos småföretagen. Inom en total ram på350 , varav nästa budgetår, bör ett program medkonkret och handfast stöd och stimulans ges till små ochmedelstora företag för att komma ut på Europa-marknaden. Det handlar om kunskapsstöd av olika slag,t.ex. hjälp med marknadsföring, utbildning för förbättradespråkkunskaper och ökad förståelse för kulturellaskillnader. Ett annan viktigt inslag i programmet skall varaatt småföretag informeras om de möjligheter som ettkommande innebär. Det gäller bl.a. ökademöjligheter att konkurrera om uppdrag i en offentligupphandling. I en Europasatsning ingår också att underlättaför utländska företag att investera i vårt land.Vidare vill vi peka på att det stora antalet konkurser,som vi nämnde inledningsvis i denna motion, får negativaeffekter inte bara för den som direkt drabbas, utan ävenindirekt för andra småföretag. Det är inte ovanligt attsmåföretag i sin egenskap av leverantörer drabbas av storaförluster när ett företag försätts i konkurs. Eftersomleverantörsfordringar i regel är oprioriterade har dessaföretag en svag ställning i en konkurs. Detta måste rättastill. Regeringen måste återkomma till riksdagenmed förslag i denna riktning.Många småföretagare drabbas av oseriösa konkurrentersom ägnar sig åt ekonomisk brottslighet. De seriösaföretagarna måste känna att de har stöd från statsmakterna ikampen mot den ekonomiska brottsligheten vilken alltjämtbreder ut sig och ständigt förses med nya, raffinerademetoder. och företagare hotas allvarligt aven osund konkurrens. Det är framför allt vissanäringsgrenar som domineras av småföretagare somdrabbas.Förebyggande insatser för att motverka ekonomiskbrottslighet är nödvändigt. Var och en som vill och harförutsättningar skall ha rätt att starta företag. Något allmäntkrav på näringstillstånd bör därför inte finnas. Brister ikompetens kan dock i många fall leda till ekonomiskbrottslighet. Det är därför angeläget att information ochutbildning till blivande företagare utvecklas.Ett av syftena med vetorättsreglerna i MBL var attförhindra lag- och avtalsbrott. Dessa regler har utan tvekanhaft en positiv verkan i kampen mot den osundanäringsverksamheten. Det är, inte minst med detta sombakgrund, högst anmärkningsvärt att den borgerligamajoriteten i fattat beslut om attavskaffa vetorätten i MBL.Det är nödvändigt att såväl allmänheten somnäringslivet informeras om vilka gigantiska summor somundandras samhället via ekobrottslighet. Samhället har ettansvar för att påvisa de negativa effekterna, medverka tillatt där ekobrottslighet bedrivs skall den beivras.Förebyggande insatser för att motverka att ekobrottslighetuppstår kan därför komma att bli nödvändiga. I en särskildmotion har vi föreslagit omfattande insatser för att bekämpaekobrotten.Näringspolitiken måste prioritera åtgärder för att främjakvinnors företagande. Särskilda insatser bör göras föratt stödja kvinnor som vill starta egna företag eller på annatsätt engagera sig i små och medelstora företag. Detta gällerinte minst på mindre orter i glesbygd. bör inomramen för sina anslag ge särskilt stöd för utbildning,ekonomiskt stöd, rådgivning och bildandet av nätverk förkvinnliga småföretagare.Det är också viktigt att satsa på det nyföretagande ikooperativ form som är på frammarsch. Av särskiltintresse är de kooperativa försök i glesbygden där mankombinerar småföretagande med samhällsservice.Lagstiftning och olika former av stödåtgärder måsteanpassas till de särskilda villkor som gäller för kooperativverksamhet.6.8 Exportfrämjande och biståndDen svenska exportindustrin går för tillfället mycketbra. Det är dock angeläget att på olika sätt befrämja attdenna situation håller i sig. En stor del av deninternationella, ofta tekniktunga, projektexporten ärkreditberoende. Detta gäller framför allt för de storainfrastrukturprojekten. Stora projekt som Sverigekoncentrerat sig på är sådana där vi bevisligen är duktigasom telekommunikationer, elproduktion och eldistribution,transporter och bevattningsprojekt. I stor utsträckningriktar sig dessa projekt mot områden där det inte sällankrävs engagemang på mellanstatlig nivå.Staten främjar genom () och BITS på olika sätt svensk industriexport. Detsker bl.a. genom U-krediter (BITS), kreditgarantier ochs.k. mjuka krediter (EKN).Det är angeläget att förutsättningslöst pröva alla vägaratt göra nuvarande exportuppgång mer uthållig. Sverigekan inte agera annorlunda än våra konkurrentländer. Iövervägandena om krediter bör betydelsen av industriellutveckling i spela en stor roll. Flerautvecklingsländer i och genomgår enmycket dynamisk utveckling. , och Mexikoutgör exempel på länder med potentiellt enormamarknader. I pågår bl.a. omfattande investeringar itelekommunikationer, vilket kan gagna svenska intressenoch ge ökad sysselsättning i Sverige.Det är också angeläget att EKN och BITS beaktarbehovet av insatser i vårt närområde. Som exempel kannämnas att det finns flera motiv för en kraftfull satsning påenergiinfrastruktur i . Främst gäller det att stödjaden demokratiska utvecklingen. Därutöver är det angelägetatt minska miljöpåverkan i regionen och att ge arbete åtsvensk tillverkningsindustri.Biståndet måste i större utsträckning komma svenskaföretag tillgodo. Utan att ändra huvudinriktningen påsvensk biståndspolitik borde det vara möjligt att i störreutsträckning koppla denna till svensk industrisexportmöjligheter. Framförallt måste återföringen av detmultilaterala biståndet bli bättre. Det utgör f.n. av det totala biståndet. Svenska företag får tillbakamindre än av detta. Biståndsmyndigheterna har här en viktiguppgift att genom aktiva kontakter med svenska företaguppmärksamma dessa på aktuella projekt. En årligredovisning bör lämnas till av hur mycket avbiståndet som kommer svenska företag till del.6.9 EnergiEn tryggad tillgång på el och annan energi på föromvärlden konkurrenskraftiga villkor är en viktig del intebara för energipolitiken, utan även för näringspolitiken. Deenergipolitiska målen har kunnat uppnås och tillgången påsäker och billig energi har också varit en komparativ fördelför svensk industri. Detta är viktigt eftersom har,och kommer att ha, en stor andelelintensiv industri.Det har därför varit av särskilt värde att energipolitiskabeslut har kunnat fattas över blockgränserna. Visocialdemokrater inledde 1990 förhandlingar medfolkpartiet och . Förhandlingarna ledde till enöverenskommelse om energipolitiken . Dennuvarande regeringen har ställt sig bakom uppgörelsen,vilket innebär att det nu står fem partier bakom beslutet.En av målsättningarna med uppgörelsen var att fokuseraarbetet på att uppnå resultat för att klara beslutom avveckling av kärnkraften. I uppgörelsen skrevs: ''Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt denkan ske avgörs av resultaten av hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga priser. ''Enligt vår uppfattning är 1991 årsenergiöverenskommelse en bra grund att stå på när detgäller att utforma och utveckla den energipolitik som skallgälla under resten av 1990-talet. I budgetpropositionenanges att programmen enligt uppgörelsen löper somplanerat och att resultaten motsvarar de mål som låg tillgrund för uppgörelsen.Regeringen har till lagrådet överlämnat ett förslag omhandel med elektricitet. I lagrådsremissen finns inte utretthur detta påverkar möjligheterna till omställning avenergisystemen eller övriga energipolitiska konsekvenser. Istället för egna bedömningar har regeringen publiceratdiverse konsultrapporter i en särskild publikation (Ds1994:2). Dessa rapporter kommer av allt att döma inte attremissbehandlas.Viss oenighet synes råda inom regeringen omenergipolitiken. Vi socialdemokrater vill slå vakt om denenighet som har kunnat uppnås om energipolitiken.Beslutet om avveckling av kärnkraften och minskning avkoldioxidutsläpp ligger fast. Det bästa sättet att garanteradetta är en fortsatt bred enighet om energipolitiken. I vilkenform detta kan säkerställas är inte det viktiga, men viföreslår att en parlamentarisk beredning tillsätts.Beredningen skall dels följa upp och utvärdera de åtgärdersom vidtagits överenskommelse, delsanalysera de energipolitiska konsekvenserna av deföreslagna nya reglerna för elmarknaden. Beredningen somskall arbeta snabbt, skall med största möjliga enighetföreslå de åtgärder som är nödvändiga för att klara deenergipolitiska målen. bör göra ett uttalande avdenna innebörd.Ett konkret exempel på ett område som borde studerasnärmare är möjligheterna till alternativ elgenerering. Härkan nämnas ett aktuellt projekt i . Vid , somär ett av modernaste raffinaderier, uppstår vidprocessen som restprodukt upp till högsvavlig tjockolja. Produkten kan avmiljöskäl icke säljas i utan exporteras. Större delenförbränns i utan rening, varvid stora utsläpp av SO 2 och NO x sker.Det finns en process -- förgasning av tjockolja --som möjliggör en långtgående rening av både svavel- ochkväveoxider som man erhåller en effektivgenerering av el. Enligt uppgift skulle en byggnation ochintegrering av en sådan förgasningsanläggning vid Scanraffge möjlighet att generera el tillkonkurrenskraftigt pris. Anläggningen kräver omfattandeinvesteringar. Beredningen bör överväga angelägenhetenav samhälleligt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny näringspolitik,2. att beslutar återkalla det bemyndigande somhösten 1991 gavs regeringen att sälja ut statliga företag,3. att beslutar rikta anmärkning motregeringen för brott mot moratoriet i krisuppgörelsen vadgäller försäljning av statliga företag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta spelregler och godlönsamhet för näringslivet,5. att hos regeringen begär att statensaktieinnehav i förvaltningsbolagen säljs ochatt av intäkterna vid försäljningen 300miljoner kronor förs till utvecklingsbolagets lånekapital,6. att hos regeringen begär att AP-fondernages rätt att placera ytterligare 10miljarder kronor i aktier i mindre företag,7. att begär att regeringen ikompletteringspropositionen återkommer med förslag tillhur konkurrenssituationen inom banksystemet kanförbättras,8. att för /95 beslutar anvisaytterligare 50miljoner kronor för stöd till uppfinnarverksamhet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om tillämpad teknisk forskning ochutveckling,10. att hos regeringen begär förslag om enkraftig utbyggnad av antalet platser i högskolan,gymnasieskolan och komvux i enlighet med vad som anförtsi motionen,111. att hos regeringen begär utredning om enny teknisk högskola,112. att hos regeringen begär att regeringensenast i samband med kompletteringspropositionenåterkommer med ett förslag till ett hållbart ochsammanhållet program för att öka kompetensutvecklingeni näringslivet,13. att hos regeringen begär att en nationellplan för utbyggnad av infrastrukturen snarastupprättas,214. att hos regeringen begär att en bildas med syfte att samordnautvecklingen av den framtida informationsteknologiskainfrastrukturen,215. att beslutar att för /95anvisa 350miljoner kronor för insatser i vissa branscher i enlighetmed vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär ett förslag omskogsindustriellt program i enlighet med vad som anförts imotionen,17. att hos regeringen begär ett förslag omhantering av leverantörsfordringar i samband medkonkurser i enlighet med vad som anförts imotionen,318. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att främja kvinnors företagande,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på nyföretagande ikooperativ form,20. att beslutar att anvisa 50miljoner kronor för åtgärder för småföretagensexportverksamhet,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om exportfrämjande åtgärder ochbistånd i syfte att stödja svenskt näringsliv,422. att hos regeringen begär förslag om enparlamentarisk beredning på det energipolitiska området.