mot · GH02A448 · 1994-01-25 00:00:00 — förväntas regeringen lägga enproposition om regionalpolitiken på bord. Detkan då vara lämpligt att återkomma med mer omfattandeanalyser av regionalpolitiken. Tills vidare finns några dragi utvecklingen som bör beskrivas och förslag som redan nukan behandlas.I de borgerliga regeringsförklaringarna har det sagts att''Hela ska leva.'' har någon slogan ekat såtomt i glesbygden och i skogslänen som . Politiken medbolagisering, avreglering, privatisering, åtstramning avkommunernas ekonomi och inskränkningar av detkommunala självstyret ökar de regionala obalanserna.Denna process inleddes av den förra regeringen. Inomregeringen förbereds nu en regionalpolitisk proposition varsinnehåll anpassas till Europeiska unionens regelverk.Samtidigt förs med EU förhandlingar om rätten att föra enminst lika omfattande regionalpolitik som och omeventuella insatser i från iSverige. Villkoren för de svenska skogslänen bestäms iökande grad av EU:s politiska elit. Regeringens nuvarandepolitik hotar undergräva de regionalpolitiska målen. Denregionalpolitiska tjänstemannautredning som pågårsynes inte ha gjort någon djupare analys av hurbolagiseringen, avregleringen av verksamheter, ochprivatiseringen av samhällsfunktioner påverkar denregionala balansen. Förändringen avskatteutjämningssystemet tycks också lämnas utanför.Glesbygdens problemNedläggningen av skolor och åtstramningen av servicefortsätter också i glesbygden. De hårda sparvillkoren påkommunerna drabbar särskilt glesbygden eftersom denoffentliga sektorn har större andel sysselsatta där.Processen med bolagiseringen och avreglering avverksamhet hos , Posten, SJ, ochDomänverket inleddes av den förra regeringen och fullföljsnu med full kraft. Privatisering av delar av verksamhetenpågår i första hand av det sammanslagna ASSI-Domänvilket medför minskade möjligheter att påverkaglesbygdens villkor med politiska beslut. Försämring avservice och avskedanden av statligt anställd personaldrabbar glesbygden hårt. Kommersialisering av AB Svenskbilprovnings verksamhet medför sannolikt att mindrelönsamma enheter i glesbygden försvinner. Avregleringenav inrikesflyget leder till att mindre lönsamma linjer tillNorrlands inland slås ut.Den hårdare konkurrensmiljön inom detaljhandelnmedför att de stora grossisterna får allt svagare intresse attbehålla mindre butiker i glesbygd. När små butikerförsvinner försvinner ofta också bensinförsäljningen. Detökade bensinpriset medför att glesbygden ytterligaredrabbas. SCB:s resvaneundersökning från 1984-1985 visaratt de personer som bor på landsbygd eller mindre tätorterhar ett bilresande som är högre än i storstäderna. Användbar kollektivtrafiksaknas ofta i glesbygd. För att klara glesbygdens problembör utredas om en regionalt differentierad bensinskatt kaninföras. Av miljöskäl är det rimligt att bensinskatten höjsåtminstone i storstadsområdena. I ''Underlag för översyn av regionalpolitiken'' sägs attsysselsättningssvårigheterna för glesbygden knappt harbörjat. föreslår en särskild utredning för att belysahur de regionalpolitiska hänsynen kan byggas in i olikasamhällssektorer i samband med avregleringar inom denoffentliga sektorn och affärsverken.För inland och glesbygden är skogsbruket ochsågoch träindustrin av stor betydelse. Billiga råvaror frånandra länder, ökade transportkostnader, ökad användningav returfiber i massaindustrin, högre energipriser och högremiljökrav medför att avsättningen av massaved fråninlandet sjunker. Detta ökar överskottet av skogsråvarakraftigt och gör uttaget av sågtimmer mindre lönsamt.Detta innebär att sågverken som har varit en stomme iglesbygdens näringsliv äventyras.En ny strategi för att ta tillvara skogsråvaran måsteutvecklas. En kraftig satsning på forskning och utvecklingför att möjliggöra en ny typ av vidareförädling avskogsråvaran i inlandet måste ske. En möjlighet är attutveckla metoderna att använda cellulosan, hemicellulosanoch ligninet som bas för framställning av kolväten. Dessakan blandas i fordonsbränsle eller användas på annat sätt.Detta skulle kunna vara ett steg mot det s.k.kretsloppssamhället. Kraven ökar på att minska inslaget avfossila bränslen som drivmedel. Dessa frågor behandlas avVänsterpartiet i en motion om skogsindustrin i januari 1994.I ytterligare en motion från föreslås attprivatiseringen av ASSI-Domän ej genomförs.Kommersialisering av veterinärverksamhet samtrådgivning och utbildning inom jordbruket ökarsvårigheterna för glesbygdens jordbruk.Sammanfattningsvis är alltså hoten mot glesbygdenmånga. En ny kraftfull regionalpolitik måste därförutvecklas. Ett mål om regional balans bör ingå som en delav en genomtänkt och uthållig ekonomisk politik.Konsekvenserna för den regionala balansen av bolagisering,avreglering och åtstramning av offentliga verksamhetermåste ägnas en särskild ingående utredning.Norrbottens länI den prognos för länets utveckling fram somlänsstyrelsen i presenterade i oktober 1992framgår att även om man räknar med LångtidsutredningensLU92 mycket optimistiska prognoser så kommersysselsättningen i länet att minska med 4 000 personer. Detär realistiskt att utgå från att med nuvaranderegeringspolitik blir försämringen mer dramatisk denärmaste åren. investeringar i Malmfälten är docken ljuspunkt.Den fortsatta EU-integreringen och det ökadekonkurrenstrycket kommer sannolikt att leda till en fortsattsysselsättningsminskning inom länets industri. /1994 är nära 15 500 arbetslösa i länet och9 400 är sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Totalt står av befolkningen i åldern 16--64 årutanför arbetsmarknaden. Tillsammans med dedeltidsarbetslösa och övriga arbetssökande har länetungefär 36 500 arbetssökande. Detta är en fullständigtorimlig situation. En lång rad angelägnainfrastrukturprojekt som statliga verk, myndigheter ochkommuner i har redovisats till regeringen.En del av dessa är möjliga att genomföra somberedskapsobjekt.Infrastrukturprogram för länSåväl som , , kommun ochlänsstyrelsen har redovisat en rad projekt som omedelbarteller kan startas. Många angelägnaobjekt finns inom t.ex. och område.Fortsatt upprustning av järnvägen är nödvändig inte minstför att industrins godstransporter ska fungera.Den länge önskade kombiterminalen i bör efter ensnabb prospektering börja byggas /1995.Haparandabanan bör hållas i trafikerbart skick tills ettbeslut om och Norrbotniabanan är fattat,resterande medel bör tillskjutas till Haparandabanan. Ettprincipbeslut om och beslut omförprojektering bör fattas. Regeringen bör ocksåanvända alla kanaler för att verka för att Sallabanankommer till stånd så att järnvägsförbindelse från Murmansktill det skandinaviska järnvägsnätet kan förbättras.Omaxlingsstationen i måste också komma tillstånd. En ny industrijärnväg mellan och kunna kraftigt förenkla malmtransporterna ochbyggas som beredskapsarbete. Byggnadsmaterial och rälerfinns det god tillgång på. Regeringen måste också varaberedd att tidigarelägga de medel som avsatts för järnvägtill en ny malmhamn i . För vidkommandehar föreslagit mer iinvesteringar än regeringen i en särskild motion.Norrbottens läns stora yta reser behov av särskildaansträngningar för att tele- och datakommunikation skafungera i länet. AB:s utbyggnad av AXE-systemetmåste påskyndas och slutföras. Ett avancerat lokalthöghastighetsnät för centrala och Fyrkanten (,, och ) bör komma till stånd. Dessa nätmåste förbindas inbördes och med storstadsregionerna.Den påbörjade satsningen på videokonferensteknik måstefullföljas. inte bedömer en utbyggnadföretagsekonomiskt lönsam bör staten upphandla en sådanutbyggnad av . väcker i januari1994 motion om en utredning om hur en nyinformationsteknik ska stimuleras.Inom område bör nu upprustning av en radlänsvägssträckor och mindre vägar enligt Vägverketsplanering komma till stånd. Målsättningen måste vara attvägkapitalet inte slits ned. Vägsatsningarna i länetkoncentreras som tidigare tyvärr i alltför stor utsträckningtill E4. Särskilt väg 400 bör få ytterligare satsningar. I enmotion om kommunikationer vill tillskjuta500 utöver regeringens förslag till drift ochunderhåll av statliga vägar. Den rika snömängdeninnevarande vinter har medfört behov av mer resurser tillVägverket.För att underlätta kommuns förbindelser medomvärlden bör en landningsbana vid Mommankangaskomma till stånd med hjälp av statliga medelomfattande . Ytterligareupphandling av flygtrafik mot flygplatser i inlandbör ske. har i en särskild motion redovisatden totala satsningen på kommunikationer som partiet villgöra utöver rgeringens förslag. Finansieringen redovisas ien särskild motion. Insatserna i länet kan göras som ett nyttinfrastrukturpaket.Åtgärder när det gäller bensin- och oljehandel iTornedalenEfter devalveringar och skattehöjningar på bensin ocholja har situationen i blivit sådan attprisskillnaden mellan och är ganska stor.Regeringen har beslutat skärpa beskattningen av brännoljaför att dämpa denna handel och dra in skattemedel.Tidigare hade man utan särskild skatt kunnat ta in dieseloljatill ett värde av per person. När bensinpriset varithögre i har den tidigare genom ettriktat stöd till bensinstationer mindre än från gränsenhjälpt dessa att överleva. En sådan ordning borde nu ocksåprövas i . Det är inte lämpligt att och Sverigeanvänder olika metoder för att reglera gränshandeln.Eventuellt kan stödet t.ex. utjämna halva prisskillnadenmellan och . Vanlig gränskontroll kananvändas för att förhindra missbruk.StödområdesindelningI det regionalpolitiska beslutet placeradesÄlvsby kommun, Edefors och i Bodenskommun samt Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt i Piteåi stödområde 2 utan närmare motivering. ochHaparanda kommun fördes däremot till stödområde 1. Ibudgetpropositionen föreslås inga ändringar i dettaavseende för och övriga nämnda områden.De ovan uppräknade områdena som placerats i stödområde2 bör placeras om till stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att konsekvensernaför den regionala balansen av bolagisering, avreglering ochåtstramning av offentlig verksamhet granskas i en särskildutredning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på infrastrukturen iNorrbottens län,13. att hos regeringen begär en utredning omgränshandeln med bensin och oljor i , 24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområdesindelningen.