mot · GH02A254 · 1994-01-25 00:00:00 — Innehållsförteckning 1.Inledning och sammanfattning av förslagen2 2.Massarbetslöshet3 3.Regeringens misslyckande4 4.Åter till full sysselsättning7 5.Investeringar8 6.Utbildning och kultur12 7.Återupprätta arbetsmarknadspolitiken12 8.Det goda arbetet18 9.Jämställdhet i arbetslivet22 10.Arbetslöshetsförsäkringen26Hemställan28Bilagor311. Inledning och sammanfattning av förslagen 90 000 fler jobb . Det blir resultatet av deförslag om att bekämpa arbetslösheten som visocialdemokrater nu lägger fram. Genom att också drygt30 000 personer fler får utbildning kan den öppnaarbetslösheten pressas ned till . Detgår att göra något åt arbetslösheten, om viljan finns.Under den borgerliga regeringens mandatperiodförsvinner av alla jobb i . Det betyder atttre gånger så många jobb försvinner här jämfört medländerna i EU (källa: ). Det visar med all önskvärdtydlighet att det är regeringens misslyckade politik somligger bakom att över 600 000 personer nu är arbetslösa iSverige.Regeringen sitter med armarna i kors inför enmassarbetslöshet på , en arbetslöshet somkommer att ligga kvar på den nivån både och nästa år.Sedan tror regeringen att den genom att inte göra någotunder skall kunna halvera denna enormaarbetslöshet!Arbetslösheten har sedan regeringsskiftet ökat från273 000 personer till 602 000 personer, eller med 329 000personer. Det betyder ett tillskott på 12 200 nya arbetslösabidragstagare . Det är då inte att undra på attstatens finanser raseras.Sverige har drabbats av massarbetslöshet ochstatsfinansiell kris beroende på att tillväxten minskat tre åri rad.För dem som inte har ett jobb är detta en katastrof. Meningen kommer undan, alla kommer att få vara med att bärade bördor som krävs för att vända denna utveckling och allakommer att drabbas om vi inte klarar det.Av internationella erfarenheter vet man att det ärmycket svårt för ett land att på ett påtagligt sätt minska denöppna arbetslösheten, när man väl låtit den nå höga nivåer.Den utmaning som nu står inför är att som förstaland i visa att detta är möjligt!Vi tror att detta kommer att gå. Men då krävs att denekonomiska politiken läggs om i syfte att stimulera tillväxtoch nya jobb.Vi vill under nästa budgetår genomföra ett omfattandeinvesteringsprogram, genomföra kraftiga satsningar påutbildning och återupprätta arbetsmarknadspolitiken.Vårt investeringsprogram innebär följande.Vi vill att näringslivet skall öka sina investeringarför att klara de framtida behoven av ökad produktion.Därför föreslår vi att företagen får direktavskriva avsina maskininvesteringar.Investeringarna i kommunikationer bör ocksåkraftigt öka. Telias AXE-system skall byggas ut redan till1997. bör få de ytterligare förunderhållsåtgärder som verket begärt. Vi vill också satsa500 miljoner kr på järnvägsunderhåll och stimulerakommunerna att investera mer i gator.Vi anser att omfattande åtgärder måste sättas in för atthejda raset i bostadsinvesteringarna. Vi vill ökanybyggnaden av lägenheter genom ett tioprocentigttillfälligt investeringsbidrag och stödja ROT-program iäldre flerfamiljshus. Totalt kan då investeringsvolymen ökamed cirka 11 miljarder kr.Vi vill också genomföra viktiga socialainvesteringar. Vi vill att fler bostäder skalliordningsställas för de äldre, bygga om skolor och fortsättadet ROT-program som finns hos AMS för kommunalabyggnader samt handikappanpassa offentliga lokaler. Totaltkan det ge investeringar för drygt 4 miljarder kr.Vi vill också genomföra ett samlat program förmiljöinvesteringar. bör få iuppdrag att genomföra ett sådant program. Resursernaskall fördelas så att maximal miljövinst uppnås parad medhög sysselsättning. Totalt vill vi satsa för attuppnå investeringar om . Det gällerinvesteringar i VA-anläggningar, reningsverk,trafikbullerdämpande investeringar, sanering av gamlaindustriarbetsplatser m m.När det gäller utbildning stödjer vi självfalletregeringens förslag att den extra utbildningssatsning om 54000 elever i ett extra gymnasieår och i komvux som nugenomförs på socialdemokratiskt initiativ, skall fortsättaunder nästa läsår. Därutöver vill vi ha ytterligare 4 000elever i ett tredje gymnasieår, 12 000 fler komvuxplatser 4 500 fler i högskolan 2 000 fler i folkbildningen10 000 fler i arbetsmarknadsutbildning.Vi föreslår också en extra satsning inomkulturområdet med 65 miljoner kr.Inom arbetsmarknadspolitiken vill vi ta krafttagför att komma till rätta med den högaungdomsarbetslösheten och för att bekämpalångtidsarbetslösheten. Vi föreslår en ny åtgärd kalladungdomsintroduktion och vill att samlas kring ettprogram som ger alla ungdomar möjlighet till sysselsättningeller utbildning. Vi vill att 6 000 fler än regeringen skall fåanställning som utbildningsvikarier. Dessutom vill vi medett direkt ekonomisk stöd till kommunerna förlängauppsägningstiderna för 20 000 kommunalt anställda.Vi föreslår att skall fastställa mål förjämställdhetsarbetet och ändra jämställdhetslagen isyfte att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män.Balansen på arbetsmarknaden skall återställas genom attarbetsrätten förändras.Våra satsningar kostar totalt cirka 20 miljarderkr under nästa budgetår. Men vi har ändå ett bättrebudgetsaldo än regeringen. Det beror bl a på att statensutgifter för kontantstöden minskar med över10 miljarder kr. ökar statens inkomster med över6 miljarder kr.2. MassarbetslöshetNu har vi i den massarbetslöshet visocialdemokrater varnat för alltsedan regeringen den ''enda vägens politik''. Gång på gång har vivädjat till regeringen att vidta åtgärder för att dämpa falleti ekonomin och i sysselsättningen. Men regeringen har intevelat lyssna. Gång på gång har vi lagt fram förslag iriksdagen i syfte att få stopp på den galopperandearbetslösheten och ta tillvara de lediga resurser som finns.Men har röstat ner i stort sett samtliga våraförslag.Under 1992 och 1993 har 413 000 jobb försvunnit, vilketmotsvarar av alla sysselsatta i . I årkommer enligt regeringen ytterligare cirka 30 000 jobb attförsvinna. Så här har jobben enligt regeringen försvunnitunder mandatperioden.nTabell 1. Sysselsättning --1994Förändring, antal personerJord- och skogsbruk-- 20 000Industri-- 103 000Byggnadsverksamhet-- 102 000Privata tjänster-- 101 000Kommunal verksamhet-- 101 000Statlig verksamhet-- 10 000Totalt-- 437 000Källa: FinansdepartementetDen öppna arbetslösheten är nu över 8 procent.Regeringen räknar med att kommeröver av arbetskraften att stå utanför denordinarie arbetsmarknaden. Det betyder att 600 000människor förgäves söker efter ett jobb. Detta är faktabakom regeringens största misslyckande.Sedan regeringsskiftet har arbetslösheten ökat från273 000 personer till 602 000 personer, eller med 329 000personer. Det betyder ett tillskott på 12 200 nya arbetslösabidragstagare . Det är då inte att undra på attstatens finanser raseras.Sverige har drabbats av massarbetslöshet ochstatsfinansiell kris beroende på att tillväxten minskat tre åri rad.För dem som inte har ett jobb är detta en katastrof. Meningen kommer undan, alla kommer att få vara med att bärade bördor som krävs för att vända denna utveckling och allakommer att drabbas om vi inte klarar det.Den allra svåraste situationen har de långtidsarbetslösaoch alla arbetslösa ungdomar. Cirka 133 000 personer ärlångtidsarbetslösa, vilket motsvarar avde arbetslösa. kommer fler av dem närmareutförsäkring. Kommunernas socialbidragskostnader kandärför förväntas explodera . Cirka90 000 ungdomar är öppet arbetslösa, därtillkommer lika många i olika tillfälliga åtgärder.De arbetslösa skulle inte ha varit så många som de nu är,om tidigare hade ställt sig bakom våra förslag omsatsningar för att bekämpa arbetslösheten.3. Regeringens misslyckandeMassarbetslösheten i är utan tvekan regeringensstörsta misslyckande. Det är nära nog en ödets ironi att detsom regeringen anser vara sitt största misslyckande, densjunkande kronkursen, nu är regeringens enda hopp införframtiden. Det är kronfallets ökade konkurrenskraft förexportindustrin som skall lösa krissituation. Iövrigt står regeringen tomhänt inför framtiden.I ett läge där regeringen själv bedömer attmassarbetslösheten oförminskat kommer att fortsättaunder 1994 och 1995 har regeringen inte ett enda förslag omhur man skall komma tillrätta med problemen. Vadkommer det att leda till för alla långtidsarbetslösa och vadhänder med alla arbetslösa ungdomar?Regeringen har tidigare framhållit att sänkta skatter förkapitalägare, sänkta löner och ökade löneskillnader samtförsämrad anställningstrygghet skulle bidra till en ökadsysselsättning. Därför har regeringen genomfört det enaförslaget efter det andra som ökar löntagarnas otrygghetoch spär på orättvisorna i samhället. Vi har hävdat att dettainte leder till fler jobb. Regeringens egna prognoser visaratt vi har rätt.Arbetsmarknadspolitiken urholkasEn grundläggande förutsättning för att ta urkrisen är att ha en väl fungerande arbetsmarknadspolitik,där tyngdpunkten ligger på effektiva aktiva insatser. Tyvärrhar regeringen misslyckats kapitalt både när det gälleromfattning och innehåll i den aktivaarbetsmarknadspolitiken och åtgärdernas faktiskagenomförande. Kontantstödet ökar dramatiskt påbekostnad av de aktiva åtgärderna, de aktiva åtgärdernablir av en allt sämre kvalitet och de mål satt uppnås inte.I har vi tidigare ansett attarbetsmarknadspolitiken är en viktig del av denekonomiska politiken, att det är lönsamt att satsa på aktivaåtgärder av god kvalitet, att arbetslöshetsförsäkringenmåste understödja arbetslinjen och att kontantstöden måstehållas nere. Allt detta har regeringen övergivit.Under /92 satsades påaktiva konjunkturberoende åtgärder, budgetåret därpå 27,8miljarder kr och under innevarande budgetår 28,4 miljarderkr. Men kostnaderna för kontantstödet har ökat i långtsnabbare takt. 1991 betalades ut, 1992ökade utbetalningen till och 1993 till 42miljarder kr. Detta är en kostnadsökning på !Detta visar tydligt att arbetsmarknadspolitiken inte fårtillräckligt stöd från andra politikområden utan överlastas.Den kan därför inte fungera effektivt. Kostnaderna förkontantstödet stiger lavinartat och en allt större del avarbetskraften blir beroende av bidrag för sin försörjning.Kontantstöden och vissa aktiva insatser finansieras avarbetsmarknadsfonden. Fonden hade så sent som den 1 juli1992 ett överskott på . , den 1 juli1993, hade den ett underskott på 16,2 miljarder kr.Regeringen räknar med att detta underskott redan 1 juli1994 har stigit till 52 miljarder kr.Problemet är inte bara att regeringen satsar för literesurser på aktiva insatser, utan också att de mest effektivaaktiva åtgärderna inte prioriteras. Kärnan i den aktivaarbetsmarknadspolitiken har alltid varit utbildning ochberedskapsarbeten. Därutöver har det gällt att medsärskilda insatser få ungdomar och långtidsarbetslösa iarbete. På så vis har en effektivt fungerande arbetsmarknadvarit en viktig del i samhällsekonomins funktionssätt.Den borgerliga regeringen har tidigare introducerat tvånya aktiva åtgärder, ungdomspraktikplatser ocharbetslivsutveckling, ALU. Dessa åtgärder har varit tänktaatt tillgripas som sistahandsåtgärder, om inga andraoch bättre fungerande åtgärder står till buds.Resonemanget har varit att det är i sådana fall bättre mednågon form av aktiv åtgärd än ingenting alls. Det har ocksågällt att förhindra utförsäkring frånarbetslöshetsförsäkringen.Men regeringen har fört utvecklingen in på en annanväg. Ungdomspraktik och ALU är på väg att bli dedominerande åtgärderna. Detta är av flera skäl mycketallvarligt. Dessa åtgärder bekostas helt av staten och läggerfå skyldigheter på arbetsgivarna. De tränger undan deordinarie jobben och kan äventyra arbetsmarknadensfunktionssätt. Dokumenterat effektiva åtgärder somutbildning och beredskapsarbeten minskar nu.Endast 44 000 personer deltog under andra halvåret 1993i arbetsmarknadsutbildning jämfört med 81 000 . Imassarbetslöshetens finns bara cirka 14 00 personeri beredskapsarbete jämfört med 70 000 för cirka 10 årsedan. I stället ökar ineffektiva åtgärder som ALU.Men regeringen ändrar också förutsättningar för deolika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna så att AMS långtifrån kan nå de mål som satt upp. Incitamentenför den arbetslöse ändras så att det är mer lönsamt att varahemma än att delta i utbildningsverksamhet. Stöden tillföretagen försämras och nya avgifter tas ut av företagen.Byråkratin och administrationen kring åtgärderna ökar.Ett tydligt exempel på detta ärungdomspraktikplatserna. I ett läge när AMS inte ens nårhälften av mål om antal ungdomar påpraktikplats inför en avgift för arbetsgivarna.Konsekvensen blir med all säkerhet att ännu färreungdomar får praktikplats.I våras satte upp bl a nedanstående mål förantal personer i aktiva åtgärder i genomsnitt varje månadför innevarande budgetår. Resultatet under första halvårettalar för sig själv.Mål, antal personerResultatArbetsmarknadsutbildning58 00044 000Beredskapsarb., rek.stöd42 00023 000Ungdomspraktikplats103 00049 000Samtidigt anslog ekonomiska resurser för attAMS skulle kunna nå dessa mål. Det betyder att AMSkommer att få betydande resurser kvar när budgetåret gårut, om inte en dramatisk ökning sker av antal personer iåtgärder. Om resultatet för blirdetsamma som för , kommer AMS attha kvar mer än . Mot den bakgrunden är detminst sagt anmärkningsvärt att regeringen inte låter AMSfullt ut använda befintliga resurser till andra former avåtgärder, t ex ROT-åtgärder, vilket AMS själv har begärt.Arbetslöshetsförsäkringen försämrasRegeringen har också föreslagit förändringar avarbetslöshetsförsäkringen, som sätter arbetslinjen iförsäkringen i fara och äventyrar arbetsmarknadensfunktionssätt. Enligt regeringen skall förslaget innebära enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring för alla. Isjälva verket innebär förslaget att färre än nu kommer attfå inkomstrelaterad ersättning, att ersättningen blir lägreoch att ersättning kommer att ges ut under kortare tid.Vilka villkor som skall gälla för försäkringen ärfortfarande okänt, trots den proposition som finns iriksdagen. Klart är bara att de som tjänar under 7,5basbelopp får betala.Arbetsrätten -- konfrontationSpelreglerna på arbetsmarknaden, arbetsrätten, ärviktiga både för företagen och de anställda. Det gagnaringen att i konfrontation med löntagarna kraftigt försämrade anställdas rättigheter. Regeringen sätter tyvärr egnaideologiska mål före långsiktigt hållbara regler som bådearbetsgivare och anställda kan lita på. Genom deförändringar som skett har regeringen ändratspelreglerna för arbetsmarknaden. behöver dockmer av samarbete och samsyn, inte konfrontation.Regeringens handlande är därför ett genuint misslyckande.Det finns inte heller någon som helst forskning ellerandra erfarenheter som stödjer uppfattningen attförsämrade arbetsrättsliga regler ger fler jobb. Att redandagens regler ger stora möjligheter att anställa någon förviss tid framgår med all önskvärd tydlighet av siffror frånAMS. Av de jobb som anmäldes som lediga tillförmedlingen var tillsvidareanställningar.Nu har siffran sjunkit till . Det innebär atttvå av tre lediga jobb är för anställning . Det är illanog. Vill regeringen att alla lediga jobb skall vara tillfälliga?4. Åter till full sysselsättningUtgångslägetNu har enligt regeringens bedömningar nåttbotten i konjunkturläget, nu syns många ljuspunkter. Vihoppas verkligen att regeringen efter alla felaktigaprognoser nu äntligen gör en riktig bedömning avframtiden. Men det är viktigt att komma ihåg att infördenna uppgång i ekonomin befinner sig i ensituation vi aldrig haft tidigare i modern tid.Vi har i varit så djupt nere idepressionen som vi nu är. som regeringen redani slutet av talade om ljuspunkter i ekonominvarslades 000 personer omuppsägning, vilket är lika många som under samma period1990 och som då bedömdes som en katastrof. Antalet ledigaplatser var sista kvartalet 1993 56 000, vilket var barahälften av antalet lediga platser 1990.Vi har i i modern tid haft så mångamänniskor utanför den ordinarie arbetsmarknaden, aldrighaft så många långtidsarbetslösa och aldrig haft så mångaungdomar arbetslösa. Vi har heller aldrig haft ett så högtbudgetunderskott, en så snabbt växande statsskuld och sågigantiska utgifter för arbetsmarknadspolitiken. Bara ikontantstöd utbetalades under 1993.Vi har inte heller tidigare haft så snabbt växande klyftor isamhället, en så konfrontationsinriktad regeringspolitik ochett så dåligt samarbetsklimat mellan arbetsmarknadensparter.Av internationella erfarenheter vet man att det ärmycket svårt för ett land att på ett påtagligt sätt minska denöppna arbetslösheten, när man väl låtit den nå höga nivåer.Den utmaning som nu står inför är att som förstaland i visa att detta är möjligt!Regeringen vet inte ens hur man skall använda deresurser som finns. Därför behåller regeringen 2,2 miljarderkr av AMS medel för att senare bestämma hur dessa skallanvändas. Det visar tydligt regeringens bristandeframförhållning och handlingskraft.Det krävs en ny regering och en ny politik för att lösaSveriges problem.Vad vill vi socialdemokraterVårt mål är att nå en tillväxt på , ökaantalet sysselsatta och kraftigt minska den öppnaarbetslösheten. För att klara detta vill vi ta tillvara de ledigaresurser som finns, öka investeringarna, satsa mer påutbildning och återupprätta arbetsmarknadspolitiken.Ytterligare insatser redovisas i vår ekonomiska motion.Sammantaget leder vår politik till runt 30 000 flersysselsatta och cirka 90 000 1995.Genom att också mer än 30 000 personer ytterligareutbildas kan den öppna arbetslösheten minska till7,1994 och till 1995.Våra satsningar på detta program kostar cirka 20miljarder kr mer än regeringen anslagit. Men vi har ändåett bättre budgetsaldo än regeringen. Det beror bl apå att statens utgifter för kontantstöden på grund av våraåtgärder minskar med över 10 miljarder kr.Samtidigt ökar statens inkomster med 6 miljarder kr.Vi vill också ta till krafttag för att komma till rätta medden höga ungdomsarbetslösheten och för attbekämpa långtidsarbetslösheten.Cirka 90 000 ungdomar är nu öppetarbetslösa. Därtill kommer lika många som finns i aktivaåtgärder. Arbetslösheten är ungefär så hög blandungdomar som bland genomsnittet. Den minskning avarbetslösheten som vi vill uppnåunder kan bedömas leda till attungdomsarbetslösheten sjunker med sex procentenheter.Men det räcker inte. I princip skall alla ungdomar engagerasi någon form av aktiv åtgärd, eftersom den öppnaarbetslösheten är förödande för våra ungdomar.Vi föreslår en ny åtgärd kalladungdomsintroduktion.Vi anser också att bör samlas kring ettprogram som ger alla ungdomar möjlighet till sysselsättningeller utbildning.Det är även nödvändigt med nya insatser för attbekämpa långtidsarbetslösheten.pNär det gäller regionalpolitiken återkommer vimed vår syn på denna i samband med att regeringensaviserade proposition om regionalpolitiken presenteras.5. InvesteringarInvesteringarna rasarDet är dagens investeringar som utgör grunden förmorgondagens produktion och välfärd.De totala investeringarna har under regeringen . Nedgången är den kraftigaste underhela den svenska industrialismens historia.Investeringskvoten, dvs investeringarnas andel av BNP,sjunker enligt regeringen . Vi är nunere på samma låga investeringsnivå som . Särskilt akut är situationen i byggsektorn.Raset i industriinvesteringarna leder till att industrinskapitalstock reduceras. Det innebär att en betydandeinvesteringsökning krävs för att den kommandeproduktionsökningen inte skall leda till flaskhalsar ochkapacitetsbrist om några år.Investera för framtidenVi socialdemokrater vill använda de resurser som finnsför att genomföra angelägna investeringar. Behoven ärstora, kapacitet och ekonomiska resurser finns. Allaarbetslösa vill arbeta och företagen har ledig kapacitet. Detär ett slöseri med samhällets resurser och ett hån mot allaarbetslösa att inte i denna situation kraftigt ökainvesteringarna.Vi vill att näringslivet skall öka sina investeringarför att klara de framtida behoven av ökad produktion.Därför föreslår vi att företagen får direktavskriva avsina maskininvesteringar. Det leder till tidigareläggning avinvesteringar om 8 miljarder kr.Investeringarna i kommunikationer bör ocksåkraftigt öka. Telias AXE-system skall enligt nuvarandeplaner vara utbyggt till 2000. Målet bör dock uppnås redanunder 1997. Det gynnar 200 000 kunder i ,och . Under budgetåret tidigareläggsinvesteringar om 300 miljoner kr.Många vägar och gator är dåliga beroende på attunderhållet är eftersatt. Vi föreslår att får deytterligare för underhållsåtgärder somverket begärt. Då klarar verket också rekonstruktion avnedkörda vägar, bärighetsupprustning, miljö- ochtrafiksäkerhetsåtgärder, bullerbekämpning samtbeläggning av grusvägar. Inget stöd utges längre tillkommunerna för investeringar på kommunala gator ochvägar. Vi vill att AMS skall få möjlighet att ge ett bidragmed högst för ökade investeringar inomkommunerna. Enligt uppgifter från kankommunernas investeringar då öka med . Vivill också öka underhållet av järnvägar med 500 miljoner kr.Därutöver vill vi att en SJ-terminal byggs i för 36miljoner kr och att bygger hangarer i ,och samt en taxibana i försammanlagt . är i behov aven ny rullbana för att de stora flygplan som deltar iozonforskningsprogrammet skall kunna starta. Vi anser atten sådan skall byggas för 30 miljoner kr.Vi anser att omfattande åtgärder måste sättas in för atthejda raset i bostadsinvesteringarna.Vi vill öka nybyggnaden av lägenheter. kommerexpansiva områden på nytt ha bostadsbrist. Därför vill vimed hjälp av ett tillfälligt investeringsbidrag om 10 procentfå igång byggande före av ytterligare5 000 lägenheter. Det innebär ökade investeringar om 4miljarder kr. Bidraget betalas ut i efterskott och beräknasdärför inte belasta nästa års budget.Vi vill att ombyggnader av lägenheter i det äldrebeståndet skall öka. Därför föreslår vi, på samma sätt somAMS och har gjort, ett stöd om cirka 20 procenttill ROT-program i äldre flerfamiljshus som leder till ökadeinvesteringar om . Då kan ytterligare 25 000--35 000 bostäder byggas om med start senast 1 mars 1995.Regeringen bör få bemyndigande att utforma stödet.Vi vill också genomföra viktiga socialainvesteringar.Fler bostäder skall iordningsställas för de äldre. Därförföreslår vi att det särskilda stöd som finns till äldrebostäderunder detta budgetår skall bevaras under nästa och anslårför detta ändamål . Målsättningen är attdetta skall öka investeringarna med 800 miljoner kr.Vi vill att skolor skall bli trivsammaarbetsplatser för elever och lärare. Därför föreslår vi ettstöd som innebär att skolor kan renoveras för 1 000 miljonerkr. Detta bör omfatta högst av kostnaden. AMSbör administrera detta stöd.Vi anser vidare att det ROT-program som finns hosAMS för kommunala byggnader i allmänhet skall fortsättaunder . Maximalt ges i stöd. Beräknadinvesteringsvolym cirka 2 miljarder kr.Många handikappade har svårt att använda sig avoffentliga lokaler, beroende bl a på bristande tillgänglighet.Därför vill vi stimulera att investeringar för 300 miljoner krgörs för att handikappanpassa dessa lokaler.Vi vill också höja ramarna för bidrag till byggande avlokaler för trossamfund, icke statliga kulturlokaler ochsamlingslokaler. Totalt ger detta investeringar om 300miljoner kr.I den rådande arbetsmarknadspolitiska situationen ärdet viktigt att alla vägar prövas för att skapa sysselsättningi landet. Också har medverkat i dessaansträngningar genom att utöka anslagentill reparationer av kyrkobyggnader. Inom kyrkan finnstotalt sett en god likviditet och kyrkobyggnadsbidrag har viakyrkofonden endast riktats till pastorat med relativtdålig ekonomi. Ansökningsförfarandet för dessabyggnadsprojekt är långt bl a beroende på att hänsyn måstetas till kyrkornas kulturhistoriska värde. Vi är övertygadeom att också är beredd att medverka till attarbetslösheten bekämpas genom att utöka och påskyndabygg- och anläggningsverksamheten. Det är vår bedömningatt det är möjligt att skapa sysselsättning inom för ytterligare under nästkommandebudgetår.