mot · GH02Sk353 · 1994-01-25 00:00:00 — InnehållsförteckningSammanfattning2 1 skattereform2 2De borgerliga åren3 3Våra skattepolitiska utgångspunkter4 3.1Skatterna grunden för det goda samhället 4 3.2Förtroendet för skattesystemet 4 3.3Likformighet och rättvisa 4 3.4Skatteväxling för miljö och resurshushållning 5 4Våra förslag 5 5 4.2Uppbörd och skattekontroll 6 4.3Inkomstskatten 7 4.4Sociala avgifter på vinstandelar 7 4.5En enhetlig kapitalbeskattning 8 4.6Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatten 9 4.7Kvittningsrätten 9 4.8Bolagsskatten 10 4.9Skatt på TV- och radioreklam 11 4.10Mervärdesskattebefriade medlemstidningar 11 4.11Likabehandling av arbetsgivare/arbetstagare 12 5En skattepolitisk beredning 12 6Statsfinansiella effekter av våra förslag 13Hemställan13Sammanfattning skattereform syftade till att skapa ensamhällsekonomiskt effektiv beskattning som samtidigtuppfyllde fördelningspolitiska mål. Reformen byggde på enlikformig och neutral beskattning av arbete och kapital, ochav olika inkomster. Med en socialdemokratisk regeringhade reformen fullföljts. Men den borgerliga regeringen harhelt övergivit tanken på en likformig beskattning.Vår skattepolitik utgår från att skatterna behövs för attge de skatteintäkter som ett gott och väl fungerandesamhälle behöver. En rättvis fördelning av skatteuttaget ocheffektiva hinder och åtgärder mot skattefusk ochskatteplanering är nödvändiga för förtroendet förskattesystemet. Det måste därför bygga på likformighet,enkelhet och rättvisa.Vi föreslår att en tillkallas.Skattemyndigheterna bör få 50 miljoner för skattekontrollutöver vad regeringen föreslagit. Skatteflyktslagen böråterinföras och de regler som ersatt betalningslagenskärpas.Vi föreslår att grundavdraget vid inkomstbeskattningenskall vara av basbeloppet även under 1994.Grundavdrag skall få göras även vid statlig beskattning,men skall statsskatten höjas till 25 procent.Vi föreslår att socialavgifter åter skall tas ut påvinstandelar.Vi föreslår att den enhetliga 30-procentigakapitalbeskattningen återställs. Det innebär bl.a. enåtergång till 30 procents skatt på realisationsvinster ochaktieutdelningar. Skatten på bundet pensionssparande börhöjas till 15 procent.Vi föreslår att förmögenhetsskatten skall vara kvar, menläggas om enligt de principer som låg till grund årsskattereform.Vi föreslår att rätten att kvitta näringsförluster motinkomst av tjänst åter avskaffas.Vi föreslår en omläggning av bolagsbeskattningen sominnebär att bolagen får göra avdrag för utdelning pånyemissioner, och att företagen får en tidsbegränsadmöjlighet till direktavskrivning av maskininvesteringar. Vivill riva upp beslutet att dela ut tillbolagen och beskatta hela återföringen av SURV-medel.Vi föreslår att reklamskatten skall utvidgas till attomfatta radio- och TV-reklam, att innebörden imedlemstidningarnas momsbefrielse förtydligas samt attarbetsgivar- och arbetstagarorganisationer skall behandlaspå ett likvärdigt sätt.1 skattereform skattereform syftade till att skapa ett moderntoch robust skattesystem.Det övergripande målet var att åstadkomma ensamhällsekonomiskt effektiv beskattning som samtidigtuppfyllde fördelningspolitiska mål. Behandlingen avarbetsinkomster och kapitalinkomster skulle bli merlikformig. Arbete och sparande skulle ges en bättreskattemässig behandling, medan villkoren för lånebaseradkonsumtion och förmögenhetsuppbyggnad skulleförsämras. Skatteplanering och skatteflykt skullemotverkas. De genomgående dragen i de olikareformförslagen var en mer likformig behandling av skildaslag av inkomster.Det var denna likformiga behandling av olika inkomstersom utgjorde kärnan i skattereformen. Den bredare basenför både indirekt och direkt beskattning gjorde det möjligtatt kraftigt sänka inkomstskatterna. Övergången till enseparat enhetlig kapitalbeskattning eliminerade i stort settalla förekommande varianter av skatteplanering ochskatteflykt.I breddningen av basen för den indirekta beskattningenlåg också ett ökat uttag av miljöavgifter. Medskattereformen inledde socialdemokraterna således enskatteväxling. Sammanlagt omfördelades 7 miljarderkronor från skatter på arbete till skatter påresursförbrukning och miljöförstöring.Med ett fortsatt socialdemokratiskt regeringsinnehavhade denna skattereform fullföljts. De delar avskattesystemet som återstod hade reformerats enligt sammaprinciper som de delar som klarats av. Utfallet hade snabbtföljts upp och också åtgärdats, om så bedömts nödvändigt.Nu blev det inte så.2 De borgerliga årenDen borgerliga regering som tillträdde den 4 oktober1991 redovisade en rad förslag som innebaravsteg års skattereform. Så gott som alla handladeom att sänka kapitalbeskattningen. Bakom dessa förslagfanns ingen motsvarighet till den socialdemokratiskaskattereformens helhetssyn och långsiktighet.Vi kan redan nu summera saldot för de tre borgerligaregeringsåren. Stora ofinansierade skattesänkningar ochutgiftsökningar har åter bidragit till att underminerastatsfinanserna. Utgiftskvoten har stigit till över 70 procentsamtidigt som skattekvoten sjunkit till under 50 procent.Staten måste låna varje år.Ett bokslut för regeringen visar också att skattenpå arbete höjts med och skatten påkonsumtion med . harskatterna på kapitalinkomster, förmögenheter ochföretagsinkomster sänkts med 45 miljarder kronor.Under den borgerliga regeringen har alla löntagare ochpensionärer fått höjd skatt, medan alla som äger aktier ochsom har förmögenhet har fått sänkt skatt. De förändringarav kapital- och företagsbeskattningen som drevs igenomstrax före nyåret innebar också skattesänkningar föraktieägarna som finansierades genom skattehöjningar förföretagen.Den borgerliga regeringens politik drivs avföreställningen att skattesänkningar för passivakapitalinkomster skall leda till ökad ekonomisk aktivitet.Det finns ingen trovärdig teoretisk grund för en sådanuppfattning. talar alla erfarenheter från andraländer emot den, särskilt som skattesänkningen delvisfinansierats genom en skärpt beskattning av arbete ochföretagande.Den borgerliga regeringen har fullständigt övergivit vadsom var kärnan skattereform; den likformigabehandlingen av olika inkomster. Medan arbetsinkomsterfortfarande beskattas med så har skattensänkts för kapitalinkomster och förmögenheter. I stället fören enhetlig kapitalskatt så har vi nu en kapitalbeskattningsom varierar mellan beroende påinkomstslag. Därmed har regeringen åter skapat ettutrymme för skatteplanering. Detta kan visocialdemokrater inte godta.3 Våra skattepolitiska utgångspunkter 3.1 Skatterna grunden för det goda samhälletSkattesystemets grundläggande funktion är attfinansiera de offentliga utgifterna.Ett modernt och dynamiskt samhälle förutsätter ettgemensamt ansvarstagande, inte bara för gemensammanyttigheter och funktioner utan också för samhället somsådant och för samhällsutvecklingen. Det behövs enoffentlig sektor som svarar för väsentligasamhällsfunktioner, för investeringar i den gemensammainfrastrukturen, och för generella trygghetssystem.Kostnaderna för denna offentliga sektor måste betalas avmedborgarna gemensamt, efter förmåga.Denna grundsyn delas av en stor del av det svenskafolket. Olika undersökningar visar också entydigt att en klarmajoritet av skattebetalarna t.o.m. föredrar ökade skatterframför ett raserande av sådant som vård, omsorg,utbildning och trygghetssystem.Vi avvisar därför den moderata synen på skatterna somnågot entydigt negativt. Tvärtom är tillräckligaskatteintäkter en nödvändig förutsättning i ett välfungerande samhälle. Skattepolitiken ska syfta till ettskattesystem som ger de nödvändiga skatteintäkterna medett minimum av bieffekter.3.2 Förtroendet för skattesystemetEn förutsättning för det starka stödet för den offentligaverksamheten är naturligtvis att skatterna används på ettansvarsfullt och förnuftigt sätt. En annan förutsättning äratt skatteuttaget fördelas rättvist.Principen om skatt efter betalningsförmåga är starktrotad i det svenska rättsmedvetandet. Dettarättsmedvetande får även höginkomsttagare att accepteraen progressiv beskattning. Om skattesystemet har bristerförsvagas emellertid förtroendet. Om det är möjligt attundgå skatt genom smarta manövrar eller ohederligtuppträdande, eller om samhället ursäktar eller stillatigandeaccepterar skattefusk, så försvagas rättsmedvetandet ochrespekten för skattesystemet.Vi avvisar därför den moderata uppfattningen att det ärskatteuttagets storlek som orsakar skattefusk. Det är iställetbrister i skattesystemet och i tillsynen över skattesystemetsom leder därhän. De borgerliga försöken att ursäktaskattefusk och andra diskutabla förfaranden med de högaskatterna förvärrar endast problemen.3.3 Likformighet och rättvisaEtt högt skatteuttag ställer stora krav på skattesystemetsutformning. Det handlar om stabilitet och förutsägbarhet,om likformighet och fördelningspolitisk rättvisa, och omenkelhet. Likformigheten har en dubbel betydelse.Skillnader i den skattemässiga behandlingen av olikainkomster och tillgångar medför att det går att tjäna pengarpå att föra över inkomster och tillgångar från högbeskattadetill lågbeskattade områden. som detta medför ettdirekt bortfall av skatteintäkter så leder det också till enmindre effektiv användning av olika resurser, och tillvälfärdsförluster. Det är framför allt skillnader i skatteuttagmellan olika alternativ som medför negativasamhällsekonomiska effekter.Skillnader i den skattemässiga behandlingen av olikainkomster och tillgångar innebär en bristanderättvisa. Det går inte att försvara att en medborgare lämnarett mindre bidrag till de gemensamma åtaganden bara föratt han har större möjligheter till skatteplanering ellersämre rättskänsla. För oss socialdemokrater är det ett minstlika viktigt motiv för största möjliga likformighet som detidigare redovisade ekonomiska motiven.3.4 Skatteväxling för miljö och resurshushållningVi socialdemokrater anser att skattesystemet skamedverka till en långsiktigt hållbar utveckling. Det finnsstora fördelar med en miljöanpassad beskattning. I dettaligger att användningen av ekonomiska styrmedel måstebreddas.Ett av syftena med skattereform var somtidigare nämnts att ge skattereformen en skarparemiljöprofil. Sammanlagt omfördelades 7 miljarder kronorfrån skatter på arbete till beskattning av energi ochmiljöpåverkan. Därmed blev ett föregångsland pådetta område.Vi socialdemokrater förde fram ytterligare förslag imotionen 1991/92:Jo612 (En god livsmiljö för en hållbarutveckling). Den senaste tidens breddade intresse för dessafrågor borde innebära att det nu åter skulle finnas enmajoritet för en sådan politik som socialdemokraterna velatanvisa.En fortsatt omfördelning av skatteuttaget från arbete tillresursförbrukning och miljöpåverkan är angelägen urmiljösynpunkt. medför en omfördelning attrelativa faktorkostnader förändras, och därmed förändrasockså förutsättningarna för företagens investerings- ochproduktionsbeslut. Omfördelningen bör ske i en sådan taktatt hushållen och företagen har goda möjligheter att klaraen omställning.Det innebär att det inte går att uppnå stora resultatgenom isolerade engångsåtgärder och med tillfälligamajoriteter. Om en skatteväxling ska få en sådanomfattning att den får betydelse, så måste den istället skegradvis . Omläggningen måste varakonsekvent, förutsägbar och uthållig. Den måste varakostnadseffektiv och kunna förenas med andravälfärdspolitiska mål. Den måste också varafördelningspolitiskt rättvis. Det ställer stora krav pålångsiktighet, stabilitet och politiskt ansvarstagande.4 Våra förslag 4.1 FörenklingskommissionMöjligheterna till en tillfredsställande tillämpning ochtillsyn är beroende av skattesystemets utformning. Ettalltför komplext och detaljerat skattesystem försvårarskatteförvaltningens arbete och försvagar båderättssäkerhet och effektivitet. En överdrivendetaljgranskning ökar också riskerna för kollisioner mellanskattereglerna och den enskilde individens integritet.Genom skattereform togs viktiga steg mot ettmer förenklat och lätthanterligt skattesystem. Flera av deförändringar som den borgerliga regeringen sedan dessdrivit igenom har i stället gjort skattesystemet mersvårhanterligt. Antalet möjliga avdrag har åter ökat. Denenhetliga kapitalbeskattningen har ersatts med en flora avolika lättnadsregler och skattesatser. Inomföretagsbeskattningen har nya förslag och regler följt så tättpå varandra att det är fråga om någon kunnat hängamed i turerna. Administrationen har blivit mer tidsödande,och skattekontrollen mindre effektiv. Man har åsidosattföretagens berättigade krav på fasta spelregler.Det arbete som inleddes med skattereformbehöver fullföljas genom en systematisk genomgång ochuppföljning av skattesystemet. Vi anser därför att ensärskild bör tillsättas. Denna bör fåtill uppgift att successivt redovisa förslag till enklare ochmer lätthanterliga regler. Arbetet bör omfatta såvälförfaringsregler som materiella regler. En viktig uppgift äratt fortlöpande verka för att så många som möjligt kananvända den förenklade självdeklaration som blev möjligtack vare skattereform.4.2 Uppbörd och skattekontrollEn effektiv och likformig tillämpning av skattereglernaär en nödvändig förutsättning både för att säkerställa denödvändiga skatteintäkterna och för att uppnå entillfredsställande rättssäkerhet.I rättssäkerheten ligger att medborgarna skall kunna litapå att lagen tillämpas lika för alla. Detta har särskildbetydelse för de små och medelstora företagen som ärmycket beroende av konkurrens på lika villkor. Den somföljer lagen skall inte kunna konkurreras ut av andra somstruntar i den. Åtgärder mot skatteundandragande ochandra former av ekonomisk brottslighet är därför en viktigdel av en aktiv näringspolitik.Socialdemokraterna redovisar i en särskild motionförslag till åtgärder mot ekonomisk brottslighet. Blanddessa ingår förslag till en utökad skattekontroll. Visocialdemokrater föreslår således att skattemyndigheternafår utöver regeringens förslag /95. Medlen bör användas på de områdendär de enligt RSVs bedömning ger det bästa utbytet.Riksdagens borgerliga majoritet har beslutat att slopaden s.k. betalningslagen och ersätta den med andra regler.Enligt vår mening medför dessa ändringar en försämradeffektivitet i skattekontrollen, och ökade möjligheter tillskatteundandragande. Det bör enligt vår mening varamöjligt att inom ramen för vad internationellaöverenskommelser tillåter utforma bättre och mer effektivaregler. Vi anser att regeringen skyndsamt bör lägga framsådana förslag.Riksdagens borgerliga majoritet har också avskaffat dens.k. Det fanns inga negativa erfarenheterav lagen. Beslutet var därför utmanande och kan inteuppfattas som annat än en signal om ointresse för attbekämpa skatteflykt. Vi anser att skatteflyktslagen böråterinföras.Rättssäkerhetskommitténs betänkande Rättssäkerhetenvid beskattningen är nu föremål för beredning iregeringskansliet. I remissbehandlingen har många tungtvägande invändningar framkommit mot vissa av kommitténsförslag. Det är utomordentligt viktigt attrevisionsverksamhet och annan fördjupad skattekontrollkan utövas på ett effektivt sätt. Vi anser därför att det inteär rimligt att genomföra lagändringar som försvårar arbetetmed skatterevision, bevissäkring eller betalningssäkring,utan att det krävs fortsatta överväganden inom dessaområden.4.3 InkomstskattenRiksdagen har sänkt grundavdraget från 32 till 25procent av basbeloppet. Sänkningen medför en åtstramningav den redan alltför låga inhemska efterfrågan. Vi föreslårdärför att grundavdraget skall vara avbasbeloppet även under 1994.Den borgerliga riksdagsmajoriteten har beslutat attgrundavdrag inte skall få göras vid den statligabeskattningen. Detta medför att fler skattebetalarekommer att få ca 50 procents marginalskatt än vad som varavsikten med skattereform. Alla som betalarstatsskatt får vidare en lika stor skattehöjning i kronorräknat oavsett inkomst. Vi anser detta varafördelningspolitiskt oacceptabelt.Vi socialdemokrater föreslår att grundavdrag åter skallfå göras vid den statliga beskattningen , påsamma villkor som . Vi föreslår i stället attstatsskatten skall vara avinkomstdelen över brytpunkten. Höjningen bör ses som ettbidrag till återställandet av balansen i de offentligautgifterna. Budgetförbättringen bör användas för attfinansiera kostnaderna för arbetslösheten. Den nyaskattesatsen bör behållas till dess attarbetsmarknadsfondens inkomster och utgifter är i balans.4.4 Sociala avgifter på vinstandelarDen borgerliga riksdagsmajoriteten har beslutat attavskaffa uttaget av socialavgifter på vinstandelsmedel m.m.En huvudprincip i ett väl utformat skattesystem är attolika inkomster skall beskattas på ett likvärdigt sätt.Oavsett hur arbetsersättningen bestäms -- tidlön,prestationslön eller vinstandel -- bör skatte- ochavgiftsuttaget vara detsamma. Den enda skillnaden börvara att uttaget av socialavgifter är lägre på ersättningarsom inte är förmånsgrundande.Någon anledning att särbehandla vinstandelar finns inte.Arbetsmarknadens parter bör kunna välja den form avarbetsersättning som är mest rationell, utan sneglande påskattevillkor.Den tidigare ordningen bör återställas. Vi föreslårdärför att socialavgifter skall tas ut på vinstandelsmedelfr.o.m. Dessutom föreslår vi att avsättningartill vinstandelsstiftelser blir förmånsgrundande. Eftersomavgiftsuttaget motsvaras av intjänade förmåner räknar viinte med någon budgeteffekt.4.5 En enhetlig kapitalbeskattningÖvergången till en likformig proportionellkapitalbeskattning var en central del i 1991 årsskattereform. De olika aktörerna skall uppleva att olikahandlingsalternativ är neutrala i förhållande till dendebiterade skatten. Deras val skall inte påverkas avöverväganden om skatteeffekter (skatteplanering). Detskall inte heller vara möjligt att minska sin skatt genomomdisponeringar utan reell innebörd.Genom de beslut om förändringar avkapitalbeskattningen som fattats under den borgerligaregeringsperioden har denna likformighet rivits upp.Besluten innebär att beroende på inkomstslag ochinkomstkälla varierar skatteuttaget f.n. mellan 0 och 30procent. Därmed finns åter starka incitament förskatteplanering. Den borgerliga regeringen menar attdenna kan förhindras genom olika typer av spärregler.Erfarenheterna från tiden visar emellertidentydigt att spärregler är ineffektiva, har negativabieffekter, och försvårar taxerings- ochkontrollverksamheten.Besluten har också motiverats med önskemål om attgynna sparandet. I ett mer principellt och långsiktigtalternativ är det angeläget med en tillräckligt hög sparkvot.Ett av syftena med skattereform var också attkomma bort från den omfattande lånefinansieradekonsumtionen och spekulationen.Den kraftiga uppgången i sparkvoten under de senasteåren har emellertid bidragit till fallet i inhemsk efterfråganoch därmed också i sysselsättning och ekonomisk aktivitet.Det finns enligt vår mening mot denna bakgrund anledningtill förnyade överväganden om utformningen av eventuellasparstimulanser.Vi socialdemokrater vill återställa den likformiga ochenhetliga kapitalbeskattning som var en av hörnstenarna i1991 års skattereform.Riksdagens borgerliga majoritet har sänkt den allmännaskatten på kapitalinkomster till från 1995.Därmed sjunker också skattereduktionen för utgiftsräntortill . Vi föreslår att beslutar att skattenskall vara även efter . Genomatt ränteavdragen behåller sitt 30-procentiga värdeundviker man att sätta ytterligare press påbostadsmarknaderna.Riksdagens borgerliga majoritet har vidare sänkt skattenpå reavinster på aktier och andra finansiella instrument sombeskattas enligt aktievinstreglerna till . Vi anseratt skatten bör höjas till . Avkastningsskatten påbundet pensionssparande har sänkts till . Vi anseratt den bör höjas till . Avkastningsskatten påkapitalförsäkringar och värdepappersfonder har sänkts . Vi anser att den liksom tidigare bör vara 30procent. Dessa ändringar bör gälla fr.o.m. den 1 april 1994.Riksdagens borgerliga majoritet har avskaffat skatten påmottagen utdelning. Reglerna för beskattning avaktieutdelningar bör emellertid ansluta till den generella,likformiga kapitalbeskattningen. Vi anser därför attmottagna utdelningar åter skall tas upp som inkomst avkapital och därmed beskattas . I sambandmed avskaffandet av skatten på utdelningsinkomsterhalverades underlaget för beräkning av reavinster på aktieroch vissa aktieliknande papper. Vidare beslöts att reavinstpå aktie som ingick i underlaget för avkastningsskatt skullereduceras till 80 (P-försäkring) respektive (K-försäkring m.m.). När skatteplikten för mottagen utdelningåterinförs så bör även dessa lättnadsregler avskaffas, liksommotsvarande lättnader för investmentbolag ochfåmansföretag. Även dessa ändringar bör gälla fr.o.m. den1 april 1994.4.6 Förmögenhets-, arvs- och gåvoskattenDen borgerliga riksdagsmajoriteten har beslutat attavskaffa förmögenhetsskatten.Förmögenhetsskatten fungerar som ett komplement tillden löpande beskattningen av kapitalinkomster. Behovet avett sådant komplement var stort års skattereformpå grund av de stora olikheterna i beskattningen av olikakapitalinkomster. Den sammanlagda effekten av riksdagensolika beslut om kapitalbeskattningen är att sådanaskillnader åter uppkommit, men ändå avser den borgerligamajoriteten att stå fast vid att förmögenhetsbeskattningenskall avskaffas.Vi anser att det även inom ramen årsskattesystem finns ett behov av en kompletterandeförmögenhetsbeskattning. Ett flertal OECD- och har också en sådan beskattning. Vi anser därför attbeslutet om avskaffande av förmögenhetsskatten fr.o.m.1995 skall återtas.Förmögenhetsskatten bör utformas efter sammaprinciper som det övriga skattesystemet, d.v.s. ökadlikformighet, bredare skattebas och lägre skattesatser. I daganvänds i stort sett gemensamma principer för att beräknaskatteunderlaget för såväl förmögenhetsskatt som arvs- ochgåvoskatt. Vi anser att denna koppling skall behållas.Den socialdemokratiska regeringen redovisade ettförslag i departementspromemorian Reformeradförmögenhetsbeskattning. Detta bör kunna tjäna somgrund för en reformering av förmögenhets-, arvs- ochgåvobeskattningen. Vi anser att bör begära attregeringen lägger fram ett sådant förslag.4.7 KvittningsrättenDen borgerliga riksdagsmajoriteten har återinfört denrätt till kvittning mot inkomst av tjänst som avskaffades ioch med skattereform.Erfarenheterna från tiden års skattereformvisar att kvittningsrätten användes för skatteplanering.Kvittningsrätten medförde också ett mer kompliceratskattesystem och ökade kontrollproblem. Däremot hadeden en mycket marginell betydelse för nyföretagandet ochför företagens vilja att expandera och ta risker. Den som gören seriös satsning på en näringsverksamhet gör det för atthan förväntar sig att det skall gå bra.Frågorna om beskattningen av egenföretagare fick ingenslutlig lösning skattereform. Vår principiellainställning har varit att små och medelstora företag så långtmöjligt skall få likvärdiga skattevillkor oavsettföretagsform. beslut omräntefördelning och om expansionsmedel föregenföretagare bör ha medfört väsentliga förbättringar.Kvittningsrätten bör därför åter avskaffas.4.8 BolagsskattenBolagsbeskattningen blev föremål för en noggrann ochingående prövning i samband med skattereform. Idetta arbete deltog också ledande företrädare förnäringslivet. Resultatet blev ett skattesystem som allmäntansågs vara ett av världens bästa, och som gav svenskaföretag betydande konkurrensfördelar påvärldsmarknaderna.Resultatet av den borgerliga majoritetens olika beslutom bolagsbeskattningen är förödande.Bolagsbeskattningen har skärpts. Olika ändringar harkommit slag i slag. Regeringsförslagen har ofta varit dåligtberedda och förankrade, och viktiga delar har saknats ochtillkommit i efterhand. fattade beslut om 1994års bolagsskatt så sent som , menredan innan året var slut anmälde regeringen att dettabeslut skulle ändras på ett antal punkter.