mot · GH02A262 · 1994-01-25 00:00:00 — Däremot är de utländska investerarna ochsvenska småföretagare livrädda för denna lagstiftning.För småföretagaren kostar det normalt mellan 6 och 18månaders lön för att köpa fri en oönskad arbetstagare. Detär ofta en mycket stor kostnad för småföretagaren medanstorföretagaren normalt förhandlar sig fram med facket omen acceptabel lösning.Arbetsrättsutredning presenterade ettförslag till ett antal ändringar i LAS, som med sina pånacken anses omodern i alla politiska läger. Även om de avutredningsmajoriteten föreslagna ändringarna, i våra ögon,var välbehövliga och nödvändiga var naturligtvisfackföreningarnas reaktion starkt negativ.I regeringens proposition hade utredningens förslagytterligare urvattnats genom att regeringen i stället för attta dess förslag, som gick ut på att av ett företagspersonal alltid skulle kunna undantagas frånturordningsreglerna, i stället fastnat för förslaget att endasttvå anställda får undantagas från varje turordningskrets.Detta leder till orimliga konsekvenser för småföretagen ochgynnar storföretagen, som kan ha turordningskretsar på 1 000 personer.Regeringens proposition godkändes av , dockunder stark protest från Nyd, som motionerat om att ingaturordningsregler skall gälla för företag med mindre än 25anställda. För större företag skulle man i stället i likhet medutredningens förslag alltid kunna undantaga av deanställda från turordningskretsen.Nyd anser att även den modifierade LAS-lagen kommeratt vara till allvarliga hinder för arbetskraftens rörlighet ochdärmed för nyinvesteringar. Den tenderar att skydda demsom redan har jobb mot de arbetslösa, som ofta är unga ochvälutbildade. För att undkomma problemen med LAS ärdet, speciellt för småföretagarna, enklare att låta bli attanställa ny arbetskraft. De utländska investerarna löser sinaproblem med att i stället investera i EU. Ändras inte LASär risken stor att lagen blir en bidragande orsak tillstorföretagens fortsatta exodus ut i . somchanserna för att locka hem våra utlandsbaseradeindustrier blir motsvarande mindre.Nyd anser därför att LAS måste ytterligare modifieras.I det följande redovisar vi vår uppfattning om hurarbetsrätten skall förändras.Tidsbegränsad anställningLAS medger 12 månaders visstidsanställning vidarbetsanhopning, , då den normalaanställningsformen skall vara tillsvidareanställning.12 månaders visstids- och provanställning är en för korttid för att en småföretagare skall våga satsa pånyanställningar. Han föredrar därför den för honomnormalt bekvämaste vägen, nämligen övertid. Detta är enav orsakerna till varför industrin ökat övertidsuttaget ochblockerat nyanställningar motsvarande ca 60 000heltidsjobb. Med hänsyn härtill vill vi förlängavisstidsanställningen från 12 till 18 månader.ProvanställningRegeringen har enligt vår mening inte gått tillräckligtlångt då den hakat på AMS förslag om en 12 månadersprövoperiod. Nyd har därför i sin reservation till denutredning, som genomförts, föreslagit 18 månadersprövotid då vi önskar ge bättre möjligheter för ungaarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden somframförallt småföretagarna får ett incitament till ökatrisktagande. Provanställningstiden bör förlängas till 18månader.Reglering av tidsbegränsad anställning ochprovanställning i kollektivavataletI regeringens direktiv till arbetsrättsutredningen sägs speciellt skall tillvarata småföretagarnas och deenskilda arbetstagarnas intressen. Alla partier värnar omsmåföretagaren men däremot inte om de arbetstagare sominte omfattas av kollektivavtalet och därför kan hamna utei snålblåsten. Dessa har inte heller några positiva nyheteratt hämta från regeringens proposition, somöverhuvudtaget inte diskuterar rättsläget för dearbetstagare som inte omfattas av kollektivavtalet. Nydföreslår att detta frågekomplex återförvisas till regeringenför utredning.Den s.k. månadsregelnNy Demokrati föreslår i likhet med Arbetsdomstolenoch SAF att 2-månadersregeln helt avskaffas och ommöjligt att tidsfristen utökas till 6 månader.Turordning vid uppsägning p.g.a. arbetsbristEnligt förslag skall enarbetsgivare ha rätt att välja ut av arbetstagarna i enturordningskvot, dock minst 2 personer. På så sätt fårarbetsgivaren möjlighet att ta större hänsyn till individuellduglighet och lämplighet, vilket är nödvändigt för attsmåföretagarna skall våga investera i nya affärsmöjligheter.Regeringen har i sin proposition knappast diskuterat dettakommitténs förslag utan i stället radat upp argument för sinavsevärt mer restriktiva linje som förordar att man föreförhandlingar om turordningskvoten får undanta 2arbetstagare.Regeringen har på detta sätt medvetet gynnat mycketsmå företag medan förslaget blir alltmer verkningslöst justörre företaget är. Det kan inte vara god ekonomi attbehandla världsföretag som och medturordningskvoten på upp till 1 000 personer på samma sätt som ett småföretag mednågra få anställda.Nyd anser att småföretagarnas entreprenörsandaöverhuvudtaget inte skall begränsas med någraturordningsregler och att alla företag med mindre än 25anställda skall undantagas från LAS regelverk.Merparten av dessa småföretag omfattas inte avkollektivavtal och de har därför endast i undantagsfall enfacklig förtroendeman. Vi har utgått från att 25 anställda ären motiverbar gräns som bl.a. återfinns i vissa EG-lagar.Den svenska styrelserepresentationslagen gäller vidare föralla företag med mer än 25 anställda. Även större företagmåste emellertid ges bättre motivation till nyanställningaroch därför föreslår vi att den av utredningen förordadegenerella frikvoten på av antalet anställda skall gällaför alla företag med fler än 25 anställda.Vi anser att regeringens förslag att endast undanta 2personer vid fastställandet av turordningskretsen är ett slagi tomma luften, som inte i slutändan kommer att leda tillökade nyanställningar. Det är mot denna bakgrund manskall se nyd:s förslag till mer liberala turordningsregler somkan få framförallt småföretagarna att våga satsa påexpansion och nyföretagande -- den enda raka vägen till nyajobb.Konjunkturanpassad arbetstidEfterfrågan varierar och konjunkturerna har en ganskaregelbunden cykel, men vår arbetstid ligger fast. Det skaparproblem med överskott på arbetskraft i lågkonjunktur ochbrist i högkonjunktur. En del av den arbetslöshet vi ser i dagskulle kunna undvikas om det fanns möjlighet att vara merflexibel i arbetstidens längd och förläggning. Det skullekunna innebära att man i stället för att friställa en del avpersonalen utjämnade arbetstiden och alla i stället arbetadenågot . Det är verklig solidaritet och rättvisa. Ikonsekvens med det arbetar alla längre vid högkonjunktur.Det innebär att man undviker arbetskraftsproblem ochsamtidigt i alla lägen har en välutbildad och lojal arbetskraftmed en större anställningstrygghet. Ett flexibelt systemskulle med fördel även kunna användas på företag medtypiska säsongsvariationer.2.7 PermitteringsreglernaDe permitteringsregler (om full permitteringslön frånarbetsgivare) som infördes har i praktikenförsämrat anställningstryggheten för många arbetstagareoch skapat stora problem i många branscher ochföretag. Ett stort och ökande antal arbetstagare förlorar sina anställningar i stället för att bli permitterade underett par veckor. Orsaken är att det blivit för dyrtför företagen att permittera, vilket visar att de nu gällandepermitteringsreglerna i praktiken inte fungerar. Dettabetyder att en positiv och viktig möjlighet att lösatemporära eller säsongsbetonade nedgångar utan att sägaupp arbetstagare har försvunnit.Vi föreslår en återgång till de permitteringsregler somgällde . Företag, vid temporära nedgångar ochsäsongsvariationer, ska ha en rimlig möjlighet att väljatillfällig permittering i stället för uppsägningar.De turordningsregler som tillämpas vid uppsägninggör att det är samma människor, dvs de sistanställda, som åker ut och in i företagen. I ett flertalbranscher och i landets småföretag generellt, har alltsådagens permitteringsregler lett till både onödigt storarbetslöshet och försämrad anställningstrygghet för de sistanställda.Före 1985 hade arbetstagaren, vid permittering, endasträtt till permitteringslön från arbetsgivaren för tid somöversteg eller per kalenderår. Förvissa karensdagar utgick också lön. Under permitteringstidutan lön fick arbetstagaren i stället ersättning från A-kassan.Man uppskattar att av måleribranschensarbetslöshet under lågsäsong skulle försvinna om man hadeen reell möjlighet att använda permittering som alternativtill uppsägning. -92 var cirka 3 000 målare arbetslösa. Det innebär att 750 av dearbetslösa målarna skulle kunna ha ett arbete undervinterhalvåret. För A-kassan och staten skulle enpermittering enligt de regler som gällde innebäraen besparing. Dagens av arbetslöshet och A-kassa för dessa målare byts då i princip ut mot maximalt enmånads permittering och A-kasssa. Det betyderbesparingar i A-kassan på cirka 12,5 miljoner , barainom måleribranschen.Ny Demokratis förslag innebär att permittering avarbetstagaren högst får omfatta per kalenderår.Till arbetstagare med fast anställning betalaspermitteringslön från erkänd A-kassa enligt fastställdaregler. För ett visst antal karensdagar per kalenderårföreslås att arbetsgivaren blir skyldig att betalapermitteringslön.För genomförande av förslaget krävs vissa lagändringar.LAS 21 § återfår den lydelse som gällde . PLE-lagen och PLE-förordningen blir överflödiga och upphör attgälla.2.8 permitteringKollektivt anställd personal i privat sektor kanpermitteras. Samma grupp i kommunerna kan däremot intepermitteras. Tjänstemän kan inte permitteras vare sig iprivat eller offentlig sektor. I tider då offentlig och privatsektor skall jämställas och förutsätts konkurrera på likavillkor bör permitteringsreglerna vara lika. Enligt denuvarande bestämmelserna gäller att permitteringstiden inte skall räknas in iuppsägningstiden. Lagen bör ändras på denpunkten.2.9 VuxenutbildningNy Demokrati menar att all vuxenutbildning måstesamlas under en och samma administration, för att skapaenhetlighet i systemet. Det måste finnas en samladkompetens inom förvaltningen för att bygga upp enstudieplan för den arbetslöse, för att kunna ge bästatänkbara service.Inom ramen för denna administration skall kunskap omAMU-utbildning, privat uppdragsutbildning, gymnasialutbildning och komvux samlas.De resurser som skapas för dessa åtgärder skall gå direkttill den administrerande förvaltningen och inteadministreras via AMV, som fallet är idag.Det mest lämpade organet för administrationen tordevara AF, eftersom de finns representerade på de flestaorter. Detta kräver dock en avsevärd uppstramning avarbetsförmedlingens organisation, som intehar kompetens för ett utvidgat ansvar.Ny Demokrati anser vidare att, i samband med attadministrationen samordnas, bör ett enhetligt system förvuxenstudiestöd utformas. Det är helt vansinnigt attpengarna kommer från flera skilda håll.Vi föreslår också att regeringen bör tillsätta ensnabbutredning som skall undersöka möjligheten till ettenda anställningsstöd. Detta skall vara förhandlingsbart ibåde tid och procent.2.10 Ineffektiviteten i AMV:s organisationerArbetsmarknadsverkets organisation måste göras om föratt motsvara dagens krav på effektivitet. AMS, ochAMI bör avvecklas. De arbetsuppgifter sominte kan bortrationaliseras överförs till de lokalaarbetsförmedlingarna och tillArbetsmarknadsdepartementet, som i sin tur delegeraransvarsområden till , som redan har enfungerande administration i länen.Det slöseri, som uppmärksammats i kopplingen mellanLAN (länsarbetsnämnden), AMU(arbetsmarknadsutbildningen) och AF(arbetsförmedlingarna), är så omfattande att riksdagensrevisorer nu utrett förhållandet och riktat svidande kritikmot dessa organisationer. Ineffektiviteten ochmisshushållningen är minst lika stor som på . Kraftfulla åtgärder krävs.Enligt RRV har upphandlingsansvaret ivarierande grad delegerats till AF.Enligt omeffektivitetsproblem i arbetsmarknadsutbildningen ärdet -- -- -- ''angeläget att ytterligare stärka AF:s inflytandeöver upphandlingen. Detta förutsätter att AF:sresultatansvar tydliggörs, och att AF ges en effektiv kontrollöver de medel för vilka utbildning kan upphandlas. Ensådan förändring skulle skapa förutsättningar för ett bättreutnyttjande av den kompetens om den lokala marknadensom AF besitter, bl.a. vid utformning av anbudsförfrågan. ''Ju mer vi läser i RRV:s rapport om effektivitetsproblemi arbetsmarknadsutbildningen, desto mer inser vi, att denmotion som Ny demokrati lade fram om att avskaffalänsarbetsnämnderna eller att i vart fall ordentligt se överrutinerna har sin relevans även i dag.I motionen stod även att AF borde få ett störreansvarsområde, samt i ett yrkande att hosregeringen skulle begära en utredning omlänsarbetsnämnderna i syfte att rationalisera verksamheten.Om vederbörlig hänsyn tagits till Ny Demokratis motionför -- vi påtalade redan då inkompetensen ochslöseriet -- skulle värdefulla skattemiljoner kunnatanvändas aktivt för att motverka arbetslösheten.Vi får hoppas, att våra förslag får större gehör , dådet enligt RRV tyvärr visat sig, att problemen är mycketstörre, än man kunde ana.En utredning av svindlandeaffärer bör genomföras.Ny Demokrati föreslår också att arbetsförmedlingarnamåste få stöd och hjälp att rationalisera sina kontor och attutbilda sin personal, så att de får erforderlig kompetens attkunna ta hand om de arbetssökande.2.11 Småföretagares rätt att lägga sitt företag i malpåseDe restriktiva reglerna när det gäller företagaresarbetslöshet motiverades vid införandet med att det varangeläget att så långt som möjligt eliminera riskerna förmissbruk av arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Vidare ville man skapa en garantimot att kontant stöd vid arbetslöshet blir eninkomstutfyllnad i mindre lönsamma företag. Vidareangavs att familjekretsen, enligt lagen omanställningsskydd, är undantagen från bland annatturordningsreglerna vid uppsägning.Av rättviseskäl bör man skapa ett skydd motarbetslöshet för i företag anställda familjemedlemmar, somär likvärdigt med det skydd som enligt nuvarande reglertillkommer övriga anställda, dvs. anställda som saknarsläktskap med företagaren. Vidare bör naturligtvis även enföretagare ha samma rätt till utbildningsbidrag, som allalöntagare.För att komma till rätta med problemet lämnar vi ettlagförslag, som går ut på att en auktoriserad revisor intygaratt verksamheten inte längre bedrivs och att företagarendärigenom kvalificeras för ersättning. Företagaren skulledärmed kunna lägga sitt företag i malpåse i en sviktandekonjunktur för att, när marknaden tillåter det, kunna startaupp sin verksamhet igen. Ett intyg från revisorn, somgrundar sig på falska uppgifter från företagaren, tordekunna likställas med den situation som avses i 34 och 36 §§i lagen om arbetslöshetsförsäkring.Intyget bör fogas till ansökan om ersättning enligt 32 §.2.12 Fallskärmar i den offentliga sektornI stat, kommun, organisationer och i näringslivetförekommer s k fallskärmsavtal för chefer,styrelseledamöter och andra ledande befattningshavare.Fallskärmsavtalen är ofta mycket förmånliga med olikaformer av ersättningar, pensioner, pensionsutfästelser ochandra förmåner som kan vara tidsbegränsade eller pålivstid. Dessa vederlag är ofta skönsmässigt utformade ochavtalade inom ramen för en svågerpolitik, som rimligtvisinte hör hemma i skattesubventionerade verksamheter.I vår motion 1993/94:A718 föreslås olika, i vissa fallalternativa, åtgärder för att komma till rätta med problemetmed fallskärmsavtal.2.13 och arbetsmarknadenDet finns all anledning att i det här sammanhanget erinraom förslag på arbetsmarknadensområde.Kommissionen föreslog bl a följande:Liberaliseraarbetsmarknadslagstiftningen och sänk ersättningsnivåernai arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapa en merflexibel arbetsmarknad som klarar omställningen mellanbranscher eller regioner och en snabbsysselsättningsexpansion i konjunkturuppgångar.Statenbör avstå från inkomstpolitik på central nivå ochdecentralisera de statliga löneförhandlingarna.För attförbättra förutsättningarna för låg inflation råder viarbetsmarknadens parter att begränsa förhandlingarna omutgående löner till en förhandlingsnivå, även om andraanställningsvillkor givetvis kan förhandlas på högre nivå.Öka utväxlingen på de arbetslöshetsrelaterade utgifternagenom att sänka nivåerna i programmen och ändratyngdpunkten från dyra till billiga program, så att fler kankomma ur öppen arbetslöshet.Utnyttja två- eller treskift,i stället för enskift, vid investeringar i infrastruktur för attöka sysselsättningseffekten och dra ner projektenskapitalkostnad.Liberalisera eller avskaffaturordningsreglerna, så att en effektiv användning avarbetskraft underlättas. Om man väljer att modifierasnarare än att avskaffa reglerna kan företag ges en viss kvotav neddragningen inom vilka de slipperturordningsreglerna.Avskaffa rätten att blockera företagmed oorganiserad arbetskraft som inte är inblandade inågon facklig konflikt, såvida inte de anställda begär ensådan åtgärd.Lönedifferenser är ett viktigt incitament tillproduktiva investeringar i humankapital.Skickligayrkesarbetare bör premieras vid lönesättningen.Återinför det gamla systemet med ''inbyggdaverkstadsskolor'' i företagen, gärna i form av lärlingssystemmed varvad teoretisk utbildning i skolan och praktik iföretag.Kontraktsbrott på arbetsmarknaden bör beivrasmed samma skärpa som andra kontraktsbrott.Lindbeckkommissionen pekar på behovet av snabba ochkraftfulla åtgärder.Ny Demokrati ställer sig i huvudsak bakomkommissionens förslag och menar att de är väl värda attligga till grund för statsmakternas fortsatta åtgärder påarbetsmarknadsområdet.2.14 Nödvändiga utredningarEfter fastighets-, bank- och valutakrascherna harsporadiska räfst och rättarting hållits. Sålunda harförehavandena i statliga Nord- och Gotabankerna föranlettåtgärder, men den viktigaste och statligaste av dem all harman lämnat utanför: !Riksbanken, ochFinansdepartementet är ansvariga för den finans-, kredit-och penningpolitik som förts i . Det envetna ochbevisligen orealistiska försvaret av den svenska kronankostade skattebetalarna mycket stora belopp. Hur stora?Det lägsta belopp som nämnts i debatten är 25 miljardermen man har också talat om 60 miljarder. Hur som helstmåste detta om något utredas och klarläggas.Ny Demokrati yrkar därför på tillsättandet av , som klarlägger ansvars- ochorsakssammanhangen kring kraschen den 19 november1992.Nästa förslag är en expertkommission (enligt Lindbeck-modell) som sakligt och opolitiskt arbetar fram förslag omhur man bäst råder bot på arbetslösheten.Arbetslöshetsfrågorna är nämligen knutna till särintressensom har alltför stort inflytande i . Därför fattasinte alltid beslut om nödvändiga åtgärder.Ytterligare en utredning benämndKonkurrensförhållandena i kreditsystemet (bankerna) harmotiverats ovan.2.15 ArbetslöshetsersättningDen nuvarande arbetslöshetsförsäkringen måstegenomgå en kraftig reformering för att vi skall klara avfinansieringen.Arbetsmarknadsfonden går på knäna och för att kunna ersätta våraarbetslösa.Ny Demokrati har förslag!Vi menar att en trappa med en gradvis förändring aversättningen till arbetslösa av arbetslöshet skallinföras.Detta skulle medföra att den arbetslöse måste ansträngasig för att finna sysselsättning. Det skall inte vara möjligt attleva på sin arbetslöshetsersättning och evighet.SemesterlöneersättningNy Demokrati begär att en lagändring kommertill stånd, som innebär att den semesterlönegrundandefrånvaron avvecklas.3. Kommentarer till regeringens budgetförslagNy Demokrati menar att för nästa budgetårkan skära ned budgeten med 10 miljarder, eftersom AMShar uppenbara bekymmer att förbruka de medel man hafttillgång till.Vidare anser vi det vara ett stort misslyckande av AMS,som i ren desperation använder dessa anslagsmedel inometablissemanget att utbilda kommunal- ochlandstingsanställda, istället för att på ett kreativt ochhandfast sätt skapa förutsättningar för riktiga jobb.Som ett exempel på felbedömning kan vi konstatera, attäven för budgetåret 94/95 har man anslagit 1,5 miljarder tillutbildning i företag. Ungefär samma summa anslogs förinnevarande budgetår. Eftersom kravet på utbildning iföretagen uppenbarligen inte varit stort har AMSomdisponerat pengarna till att vidareutbilda personal ikommunerna. 11 000 kommun- och landstingsanställda har hittillsbeviljats utbildningsbidrag för sammanlagt en och en halvmiljard. Att regeringen inte reagerar på AMS användningav anslagsposten finner vi märkligt och obegripligt.Principen verkar vara den att ''se till att vi gör av med såmycket som möjligt -- spelar ingen roll på vilket sätt -- så fårvi samma eller större anslag nästa gång''.Ny Demokrati menar vidare att regeringen fortlöpandebör redovisa användningen av budgeterade medel samt geAMS klara distinkta direktiv om målsättningen avanslagsposterna.Eftersom det för budgetåret 93/94 uppenbarligen variten felbedömning med ett anslag på ur budgeteni arbetsmarknadspolitiska åtgärder, med det s.k. B2-anslaget, så föreslår vi att A2-anslaget, som det nu heter, för94/95 på drygt 28 miljarder minskas med 10 miljarder.Vid årsskiftet 93/94 hade av anslaget förbrukats,alltså efter halva tiden endast drygt 7 miljarder av totalt 28miljarder, vilket är mycket anmärkningsvärt.Anledningarna är många, men eftersom ALU-åtgärder,starta-eget-bidrag m.m. ej belastar budgetanslaget utan istället Arbetsmarknadsfonden, så anser vi att det är enfelbedömning av regeringen att även för nästa budgetårföreslå samma anslag.Vi vill även ge regeringen till känna att det ankommerpå regeringen att ej förbrukade medel som finns vidbudgetårets slut sätts in i Arbetsmarknadsfonden, för att inågon mån förbättra saldot. Detta motiverar vi med attfondunderskottet, som bara växer och växer, inte ingår ibudgeten. Budgetutfallet redovisar alltså inte det verkligaunderskottet. Den underfinansierade fonden får inteanvändas för att frisera redovisningen av budgetutfallet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de mål och inriktningar förarbetsmarknadspolitiken som vi föreslagit,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en objektiv utvärdering av deundanträngningseffekter och den snedvridning avkonkurrensen som ALU har lett till,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att GAS skall upphöra,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivera arbetslösa ikommunernas regi i jobbaktivering,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att startaresursutvecklingsprojekt, RU-projekt,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man med dagens svåraarbetsmarknad bör satsa på ett utökat antalberedskapsarbeten och arbeten med rekryteringsstöd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beredskapsarbeten i lika storgrad bör erbjudas till näringslivet som till kommuner ochlandsting,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ersättningen förberedskapsarbeten inte skall överstiga 9O% av ordinarie lön,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en snabbutredningsom undersöker möjligheten att vidareutveckla de redanbefintliga ungdomspraktikplatserna, så att ungdomarnaefter avslutad praktiktjänstgöring får någon form avbevis/betyg, som visar vad de lärt sig och presterat underpraktikperioden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att för att stimulera företagen tillanställning av ungdomar i praktikplats skall erlagda pengarbetalas tillbaka till företagen om de anställer ungdomenefter fullgjord praktik,11.