mot · GH02T224 · 1994-01-25 00:00:00 — Med ett anslag till drift och underhållpå 9 kan 1 användasför trafiksäkerhetsåtgärder som t.ex. siktröjning, rätning avkurvor och borttagande av farliga backkrön, uppsättning avskyltar, belysningsstolpar och belysning av vägkorsningar.Till detta kommer den ökning av trafiksäkerheten som detallmänna underhållet, t.ex. beläggning av grusvägar och enallmänt god ytstandard, medför.Men det allra viktigaste för att trafikolyckorna skallminska är att fordonsförarna har goda kör- ochtrafikkunskaper och att dessa kunskaper hålls aktuella. Härhar skolorna en viktig uppgift att fylla.Enligt vår uppfattning borde kommunerna i sinundervisningsplanering ta tillvara de unika förutsättningarsom skolan har för att ge barn och ungdomar en godtrafikkunskap. Skolan har möjlighet att erbjuda en bredareutbildning med anknytning till samhällskunskap, ekonomi,trafikens inverkan på miljön m.m. Trafikens roll i samhälletoch i samhällsplaneringen kan göras tydlig.Också när det gäller attityden till rollen som bilförarehar skolan en viktig uppgift. Den pedagogiska kunskap somfinns i skolan bör tas tillvara för att påverka ungdomarsbeteende i trafiken. Inte minst gäller det att öka insikten omde risker som uppstår i trafiken och vilka begränsningar sommänniskan har när det gäller att klara av de risker somuppstår.Det har också visat sig vara mycket angeläget att riktaspeciella insatser när det gäller information om trafikensrisker och ett trafiksäkert beteende till invandrarna ochflyktingförläggningarna. I pågår genomsamarbete mellan bl.a. trafiksäkerhetsförbundoch ett trafiksäkerhetsarbete som är särskiltriktat till invandrare. I arbetet ingår utbildning avtvåspråkiga trafikinformatörer och studiecirklar medtrafikantutbildning på olika språk.Det är angeläget att i sintrafiksäkerhetsplanering tar till sig erfarenheterna av detarbete som pågår i och att erfarenheterna spridstill andra landsting och kommuner.KörkortsundervisningenDen sänktes åldern för övningskörningtill . Ökningen av såväl övningskörningstid somövningskörningssträcka är av stort värde för attungdomarna skall bli mer medvetna och säkrare bilförarenär de får sitt körkort. Däremot har vi varit, och ärfortfarande, mycket tveksamma till den lättvindiga attitydsom regeringen visar när det gäller villkoren förövningskörning samt uppföljningen av reformen.Ett tiotal allvarliga olyckor vid övningskörning, medpersonskador som följd, har inträffat . har nära 60 000 ungdomar sökt och fåttkörkortstillstånd och kommer rimligen attbefinna sig ute på vägarna. Det enda krav som ställs påhandledaren är att han/ hon skall finnas i körkortsregistretoch inte ha sådana belastningar som betecknas varaolämpliga.Vi tycker inte att det är tillräckligt. Att lära en tonåringköra bil ställer stora krav på handledaren. Körträningensker till stor del ute i trafiken, i en bil som inte är förseddmed den utrustning som finns i de övningsfordon somanvänds hos trafikskolorna. När nu fler ungdomar kommeratt övningsköra med hjälp av privata handledare som inteär utbildade trafiklärare får de inte bli en ökad säkerhetsriski trafiken. Det är därför viktigt att handledaren har aktuellaoch tillräckliga teoretiska och praktiska kunskaper och kanförmedla dessa på ett verkningsfullt sätt.För att uppnå bästa möjliga resultat bör som ett villkorför övningskörningen vara att både handledare och elevgenomgår en kort grundkurs i en trafikskola. En sådangrundkurs bör begränsas till tre till fyra studietimmar.Intyget från denna grundkurs ger, tillsammans medkörkortstillståndet, tillstånd till övningskörning från 16 år.En ytterligare möjlighet som bör övervägas för attförbättra resultatet och öka säkerheten underövningskörningen är att eleverna redan från början, hos entrafikskola, läser in teorikursen som ingår ikörkortsutbildningen. Detta gäller och det slutgiltiga teoriprovet hosVägverket avläggs i samband med körkortsprövningen.Dessutom bör utbildningskontroll läggas in underutbildningstiden. En avstämning av övningskörningen iform av ett praktiskt körprov hos en trafikskola för att gemöjlighet att upptäcka och justera felaktigheter iprivatutbildningen bör genomföras.Vi anser också att en så genomgripande förändring somen sänkning av övningskörningsåldern är, bör följas upp ochutvärderas. Utvärderingen bör genomföras av efter reformens införande.YrkesförarnaDet krävs stor skicklighet och kontinuerlig erfarenhet avden som yrkesmässigt framför tunga fordon. Dennaskicklighet har också de förare som ochregelbundet utför transporter av gods och passagerare.Med dagens körkortsregler finns inga krav på att densom skaffar sig behörighet att framföra tunga fordon ocksåregelbundet nyttjar sina kunskaper och därmedupprätthåller den kunskap som krävs.Tyvärr förekommer det alltför ofta att bussar fullastademed turister på väg till något resmål i södra körs aven förare som visserligen har formell behörighet men sominte kört buss yrkesmässigt . I vissa fall kanskeföraren inte ens varit yrkeschaufför.Vi menar att det av trafiksäkerhetsskäl inte är rimligt attden som gjort ett längre uppehåll utan vidare har rätt attframföra ett tungt fordon för passagerarbefordran. Det bördärför utredas vilka möjligheter som finns att återkallabehörighet för buss för förare som avexempelvis inte yrkesmässigt framfört sådant fordon.FörarprövningsverksamhetenKommunikationsdepartementet skriver i regeringensproposition /94 bilaga 7, sid 30 följande: ''en särskildutredare har lämnat förslag till hur frågan omförarprövningsverksamheten bör lösas. I avvaktan påregeringens ställningstagande till utredarens förslag harregeringen uppdragit åt att organiseraförarprövningsverksamheten så att den operativa delenorganisatoriskt hänförs till produktionsdivisionen. ''Att hänföra förarprövningsverksamhetens operativa deltill produktionsdivisionen anser vi vara orealistiskt eftersomdenna division inom inte sysslar medtrafiksäkerhetsfrågor utan dess verksamhet är att bygga ochunderhålla vägar. Trafiksäkerhetsfrågorna inom Vägverketligger under divisionen väg och trafik och av denanledningen är det fullt naturligt attförarprövningsverksamhetens operativa del skall ligga idivision väg och trafik till dess att regeringen tagit ställningtill utredarens förslag.Polisens trafikövervakningTrafikpolisutredningen under ledning av f.d.landshövding avlämnade sittbetänkande ''Trafikpolisen mer än dubbelt bättre'', (SOU1992:01). Betänkandet innehåller 166 förslagspunkter somenligt utredningen kan medföra att antalet dödade och svårtskadade i trafiken kan halveras sikt.Beträffande genomförandet av utredningens förslagnoteras följande på sidan 195 i utredningen:De krav på effektivisering av polisens trafikövervakningsom ställs upp i betänkandet förutsätter att rikspolisen gesen pådrivande roll innefattande det nationella ansvaret föråtgärdsprogrammets genomförande. Det innebär att den år1984 införda begränsningen i befattningmed trafikövervakningen kan gälla. Vi föreslåratt regeringen i stället meddelar föreskrifter av innebördenatt på den nationella nivån skall svara föråtgärdsprogrammets genomförande och i sintillsynsfunktion aktivt följa utvecklingen på den regionalanivån.Regeringen gav iuppdrag att verka för förbättringar i fråga om polisenstrafikövervakning. Några befogenheter gavs dock inte isamband med uppdraget.Vi har noterat att gjort entillfällig kraftsamling på trafikpolisområdet. Detta haravsatt för allmänheten synbara resultat i form av ett störreantal polisbilar i trafiken, enmanspatrullering i bil m.m.Med tanke på att denna kraftsamling varit tillfällig ochupphör finns en uppenbar risk för attverksamheten återfaller till det gamla om Rikspolisstyrelseninte ges möjlighet att utfärda föreskrifter inomtrafikpolisens område.Vi befarar vidare att takten i reformarbetet blir alltförlåg om inte får utvidgade befogenheter ienlighet med utredarens förslag som citeras ovan.Vi anser därför, med tanke på att både stora mänskligaoch ekonomiska värden står på spel, att Rikspolisstyrelsenbör få de utvidgade befogenheter som behövs för att enreformering av polisens trafikövervakning skall kunnagenomföras snabbt och effektivt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en kommissionsnarast bildas med syfte att utarbeta en nationell plan förkommunikationerna i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet i ett miljöanpassattrafiksystem,3. att till anslaget A 2 Drift och underhåll avstatliga vägar för /95 beslutar anvisa9 dvs. 4 utöver regeringensförslag,4. att hos regeringen begär förslag omdifferentierade banavgifter i enlighet med vad som anförtsi motionen,5. att till anslaget E 2 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m. anvisar , dvs.10 000 000 kr utöver regeringens förslag,6. att till anslaget A 1 Vägverket:Administrationskostnader anvisar dvs. mindre än regeringens förslag,7. att till anslaget A 9 Banverket:Administrationskostnader anvisar , dvs.5 000 000 kr mindre än regeringens förslag,8. att till anslaget A 10 Drift ochvidmakthållande av statliga järnvägar för budgetåret1994/95 anvisar 3 , dvs. utöverregeringens förslag,9. att hos regeringen begär en plan förutveckling av järnvägsindustrin i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidpunkten för beslut om SJ:sframtida verksamhet,11. att hos regeringen begär en plan förutveckling av ett effektivt kustpendelsystem i enlighet medvad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av en strategi förhamnverksamheten,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överenskommelse mellan denordiska länderna om krav på fartygens säkerhet ochstandard,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överenskommelse mellan denordiska länderna om färjetrafiken,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besked om sjöfartsnäringenslångsiktiga villkor,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statens ansvar för Brommaflygplats skall upphöra ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samordnad upphandling börske av flygtrafiken i ,18. att beslutar att på ett särskilt anslag anvisaLuftfartsverket för investeringar i flygplatser,19. att beslutar att på ett särskilt anslag anvisaSJ för investering i en godsterminal i ,20. att hos regeringen begär förslag omkoncessionslagstiftning för post- och televerksamheten ienlighet med vad som anförts i motionen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av en kommission förinformationsteknik,22. att hos regeringen begär att den verkar föratt AXE-systemet är utbyggt ,23. att beslutar bemyndiga regeringen att låtaTelia AB räntefritt ta upp lån i för300 i enlighet med vad som anförts i motionen,24. att på ett särskilt anslag anvisar 25 000 000kr för täckande av räntekostnaden i förTelia AB,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till invandrare ochflyktingförläggningar om trafiksäkerhet,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans roll itrafikundervisningen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för övningskörning från16 år,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av 16-årsgränsenseffekter på trafiksäkerheten,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av möjligheten attåterkalla behörighet för tungt fordon förpassagerarbefordran,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förarprövningens operativadel skall ligga i väg- och trafikdivision till dessatt regeringen tagit ställning till utredarens förslag,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgade befogenheter förRikspolisstyrelsen för en reformering av polisenstrafikövervakning.1