mot · GH02A428 · 1994-01-25 00:00:00 — Förutsättningar för en levande skärgård har en unik tillgång i sina kust- ochskärgårdsområden. Skärgården är inte bara enangelägenhet för länet och skärgårdskommunerna utanockså en riksangelägenhet. Östgötaskärgården berör tre avÖstergötlands kommuner: , ochValdemarsvik. Den bofasta befolkningen uppgår till ca 2 000 personer varav 300 bor på öar utanfastlandsförbindelse.De rikspolitiska intressena har slagits fast av riksdag ochregering. Syftet är att skapa förutsättningar för enbalanserad befolkningsutveckling i landets olika delar ochge människor tillgång till arbete, service och god miljöoavsett var de bor i landet. För att nå detta allmänna målpåtalas särskilt behovet av insatser i glesbygdsområden därskärgården särskilt omnämns.Det tyngsta skälet för samhällsinsatser i skärgården äratt främja möjligheter för permanentboende ochnäringsutövande, men en levande skärgård är också viktigav säkerhetspolitiska skäl.Viktiga instrument för att upprätthålla sysselsättningeni skärgårds- och glesbygdskommunerna är glesbygdsstödetoch de särskilda stödåtgärder som regeringen beslutar om. IÖstergötland bör enligt vår mening förutom ,som är inplacerat som särskilt stödområdet.o.m. , också och komma ifråga. Ibudgetpropositionen har anslagits oförändrade belopp förregionalpolitiken i avvaktan på en särskild proposition somaviseras komma våren 1994.Valdemarsvik är en av skärgårdskommunerna iÖstergötlands län som brottas med strukturproblem --avflyttning, åldersförskjutning och svårigheter att dra till sigföretag. Detta trots att man kan erbjuda lokaliseringsbidragoch kommunföreträdarna mycket aktivt arbetar med att fåföretag att etablera sig i kommunen.Valdemarsviks kommun var tidigare stödområde menefter ändring av stödområdesindelningen har kommunenendast kommit i åtnjutande av kortfristiga utfästelser somsärskilt stödområde. Denna ordning försvårar en långsiktigplanering för kommunen. För ett optimalt utnyttjande avstödområdespengarna bör reglerna förenklas. Det är viktigtatt kommunen själv kan besluta om anslag upp till en vissnivå.Nuvarande ordning premierar företag som gör storainvesteringar. Dessa avgörs av . Behandlingen tarofta orimligt i förhållande till den tidsperiod sombeslut om stödområde avser.Vi anser att stödområdespengar även skall kommasmåföretag till del. även ''mindre'' investeringar istorleksordningen skall till viss del kunna finansieras den vägenom de ger arbetstillfällen till kommunen.Vi ställer oss bakom önskemål från såväl kommun somlänsstyrelse att regeringens beslut om inplacering i särskiltstödområde bör ta hänsyn till de långa beredningstider somförekommer och behovet av långsiktig planering ikommunen.Vi anser dessutom att stödområdespengarna skullekomma till effektivare användning om kommunen självhade möjlighet att besluta om stöd till investeringar under500 000 kronor.Beskattning av fastigheterAllt fler skärgårdshemman övergår i utbors ägo ochpermanentboende omvandlas till fritidsboende. Den storaefterfrågan på sommarhus innebär att marknadsprisernapressas upp till helt orimliga summor. Fastighetsskatten sombaseras på snabbt stigande taxeringsvärden överstiger imånga fall avkastningsvärdena på fastigheterna. Det gör attden bofasta befolkningen som lever på fastigheten inte kanbära dess kostnader. bör ge regeringen till kännaatt det bör undersökas om fastighetsskatten för dem sombor permanent i attraktiva skärgårdsområden i stället kangrundas på något annat mera ''skäligt'' värde. I en rapportom bostadspolitiken antagen av socialdemokratiskapartikongressen förs ett liknande resonemang.I kommuner ägs största delen avfritidsfastigheterna av dem som är skattskyldiga i andrakommuner. Skärgårdskommunerna får härigenom självabära kostnaderna för att upprätthålla en godtagbar serviceför de fritidsboende inom socialtjänst, räddningstjänstm.m. Det är ett rimligt krav att fastighetsskatten frånutboägarna återförs till kommuner där fastigheterna ärbelägna.Även vid beräkning av skatteutjämningen borde hänsyntas till att skärgårdskommunerna tvingas dimensionera sinservicenivå och beredskap för att tillgodose defritidsboende och det rörliga friluftslivet, som bara iÖstgötaskärgården uppskattas till flera hundratusenpersoner under högsäsong.Under 1992 beslutades, genom ändring ijordförvärvslagen, en omfattande avreglering vad gällerförvärv av jordbruksfastighet.Ett av syftena med lagändringsförslaget var att stärkalagen som ett regionalpolitiskt instrument och därmedfrämja bosättning och sysselsättning i glesbygd. I begreppetglesbygd innefattas skärgården.Förvärvsprövning skall ske för fritidsboende, närköparen inte är ortsbo eller om köparen är juridisk person.Om köparen redan bor inom området eller om köparenavser att bosätta sig på fastigheten av minst femår skall förvärvet anmälas till länsstyrelsen.Om köparen inte fullföljer bosättningskravet kaninlösen av fastigheten ske. Att prisprövningen samtidigtslopades gynnar kapitalstarka fritidsboende på bekostnadav permanentboende.Det är därför tveksamt om lagändringen sammantagethar haft åsyftad effekt. För att säkerställa attjordförvärvslagens syfte uppnås måste därför enuppföljning ske för att utröna om de fastighetsförvärv somsker leder till utökad bosättning och sysselsättning iglesbygd.Följande exempel belyser hur lagen kan fungera:En skärgårdsfastighet säljs till högstbjudande. Köparenär inte ortsbo men försäkrar vid köpet att han ämnar bosättasig på fastigheten. Därmed är en anmälan till länsstyrelsenom köpet tillräckligt. blir köparenfolkbokförd på fastigheten. konstaterarlänsstyrelsen, som svarar för regelbunden uppföljning av deåtaganden som gjorts, att fastigheten endast utnyttjas somfritidsbostad. Vad händer?Alt. Ingenting om ingen ifrågasätter folkbokföringensom enligt lagen är tillfyllest för att köparen skall anses varabosatt på fastigheten.Alt. begär inlösen med hjälp avjordfonden. Fastigheten inlöses och bjuds ut till förnyadförsäljning. Priset är emellertid så högt att ingen ortsbo ellerannan köpare med seriösa etableringsintressen har råd attköpa.Ett sätt att råda bot på detta skulle vara att jordfondentillförs medel som gör det möjligt för fonden att aktivt ochi fri konkurrens förvärva skärgårdsfastigheter innan fråganom inlösen aktualiseras. Detta skulle öka möjligheterna tillboende och näringsverksamhet i skärgården och minskarisken för att skärgården i ännu högre grad omvandlas tillett område för fritids- och sommarboende.Skärgårdskommunerna tillsammans med iÖstergötland planerar att bilda en stiftelse som vid behovkan köpa, förvalta och utarrendera strategiska fastighetersom behövs för permanentboende samt svara för brukandeoch vård av marken på öarna.SkärgårdstransporterI beslut om trafikpolitiken inför 90-taletfastställdes fem trafikpolitiska mål. I ett av dessa sägs:Infrastrukturen och kommunikationerna har en närmasthistorisk roll som redskap för regionalpolitiken. Ävenfortsättningsvis bör transportsystemet utformas så att detbidrar till att åstadkomma en balanseradbefolkningsutveckling och tillgång till arbete, service och engod miljö i alla delar av landet.För en levande skärgård har detta särskilt stor relevans.Väl fungerande transporter har en avgörande betydelse föröbornas möjligheter att bo kvar och finna sin utkomst iskärgården. För den som bor på en ö utan bro- ellerfärjeförbindelse kan transporterna vara både besvärliga ochkostsamma. För att underlätta härvidlag kan kommuneroch länsstyrelse med stöd av glesbygdsförordningens § 37utge transportstöd för vissa transporter. Detta får dockenligt samma förordnings § 40 utbetalas bara i ett''inledningsskede'' i högst . Sådant transportstödinfördes för Östgötaskärgården. Stödet visade sig fyllaett stort behov och var till stor nytta för näringarna påöarna. Behovet kvarstod naturligtvis också ochLänsstyrelsen i såg sig därför tvungen attanvända sig av andra vägar för att ändå tillgodose de storabehov som transportstödet fyller.Denna 3-årsregel motverkar viktigaarbete för en levande skärgård och missgynnarskärgårdsborna. Därför bör glesbygdsförordningen ändrasså att statligt transportstöd kan utgå utan dennabegränsning. Det kan också ses utifrån etträttviseperspektiv. Den öbo som har en fastfärjeförbindelse eller en bro till sin ö har ju därigenom fåttett permanent statligt stöd för sina transporter. Också föratt utjämna dessa skillnader bör transportstöd kunna utgåutan tidsbegränsning.Sjösäkerhet och båtturismNär 1987 enligt lagen 1987:733 ochförordningen 1987:906 beslöt att fritidsbåtar av en vissstorlek skulle registreras var det tre sakerriksdagsmajoriteten ville uppnå: En rationellövervakning och kontroll av säkerheten till sjössUtredningar rörande skatter, tullar och indrivningPlanering avseende turism, friluftsliv och naturvårdEn stor informationskampanj föregick genomförandet.Under det första året, 1988, gickövervakningsmyndigheterna (kustbevakning och sjöpolis)enligt egna uppgifter mycket varsamt fram gentemotbåtägarna vad avser fritidsbåtregistreringen. Oregistreradebåtar prejades och ägaren informerades om gällandebestämmelser samt tilldelades anmälningsblanketter tillregistret.Åren därefter ägnades relativt stora resurser för attgenomdriva lagen och oregistrerade eller ofullständigtregistrerade båtar prejades regelmässigt och deras ägarerapporterades.Under sommaren 1992 var det ytterst sällsynt attoregistrerade båtar påträffades.Registret innebar många fördelar inte minst medavseende på räddningstjänst och sjötrafikkontroll. Vidkontakter med har bl.a. framkommit attvarje sommar förekommer ett antal sjöräddningslarm däranhöriga i land saknar personer till sjöss som inte hört avsig . Det är mer en regel än ett undantag attden anhörige har vaga begrepp ombåttyp/segelnummer/namn etc., vilket naturligtvis avsevärtförsvårar en upptäckt.Ett larm av denna typ resulterar alltid i enberedskapshöjning/allmän efterspaning. Om de saknadeinte kan hittas inom rimlig tid kan detta leda till ett reguljärtsjöräddningspådrag. Kostnaderna kan bli avsevärda.Genom båtregistret kan man med hjälp av t.ex.båtägarens födelsedata få fram all tillgänglig informationom den saknade båten och därigenom också göra enriskbedömning (är det en stor sjövärdig båt, har den bådesegel och motor etc.).Båtar som driver herrelösa på havet skapar ett annatproblem. Man måste försöka få veta om det ären båt som har slitit sig från en brygga, varvid man måsteunderrätta ägaren, eller om någon fallit överbord vilketinnebär sjöräddningsuppdrag. Med hjälp av båtregistretkan man få svar. Är båten registrerad kan ägaren eller hansfamilj kontaktas för att skapa klarhet i frågan utan attbehöva binda stora resurser.Registreringen har också en allmänpreventiv verkan.Det medför vissa risker att busköra, färdas genomnaturskyddsområden, köra berusad även om ingenbevakningsenhet finns i närheten. Med ett register kan juägaren trots allt identifieras, uppsökas och lagföras.När det gäller båtstölder är båtregistreringen förvisso etttrubbigt instrument, men trots detta ertappades båttjuvarvid ett antal tillfällen de år båtregistreringen varobligatorisk, just i samband med rutinmässigregistreringskontroll.Efter hand som fördelarna med fritidsbåtsregistret blevuppenbara minskade det motstånd mot registret som initialthade funnits hos många båtägare. Beslutet om att avskaffabåtregistet framstår därför som mycket oklokt utan devälgrundade motiv som bör föregå ett riksdagsbeslut.Sett mot bakgrund av den säkerhetshöjande effekt somett register skapar genom att möjliggöra snabb och säkeridentifiering i räddningstjänstsammanhang och denallmänpreventiva effekten som verkar dämpande på''busbeteenden'' anser vi att obligatorisk registrering avfritidsbåtar skall återinföras.Östgötaskärgården är unik sedd såväl i ett nationellt sominternationellt perspektiv. Här har människor under seklerutvecklat ett näringsliv som rättar sig efter deförutsättningar som bjuds.Skärgårdskommunerna i har tillsammansmed utarbetat ett policydokument där alla defrågor belyses som är viktiga för skärgårdslivet.I den här motionen har vi enbart tagit med frågor somkräver riksdagsbeslut. Det är enligt vår mening viktigt attlokala, regionala och nationella intressen samverkar för attvärna möjligheterna för en levande skärgård nu och iframtiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om decentralisering av beslut omstödområdesmedel i ''mindre'' investeringsärenden samttidsperspektivet vid inplacering i särskilt stödområde,2. att hos regeringen begär en undersökning avannan lämplig beräkningsgrund för fastighetsskatten påfastigheter i attraktiva skärgårdsområden äntaxeringsvärdet i syfte att skatten bättre skall anpassas tillfastighetens bruksvärde,13. att ändrar glesbygdsförordningen så attstatligt bidrag kan utgå till transportstöd i skärgården utanden begränsande 3-årsregeln,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att båtregistret skall återinförasi enlighet med tidigare gällande lag och författning påområdet.2