mot · GH02K212 · 1994-01-25 00:00:00 — Grundlagsfäst egendomsskydd för samer I propositionen föreslås genom ändringar iregeringsformen att egendomsskyddet respektive närings-och yrkesfriheten skall grundlagsfästas. I konsekvens medförslaget till ändringen beträffande närings- ochyrkesfriheten föreslås att 2 kap. 20 § andra stycket skalllyda: Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag.Under remissbehandlingen av Fri- ochrättighetskommitténs betänkande (SOU 1993:40) anmärkteflera remissinstanser att grundlagsfrågorna beträffandesamerna bortregleras på annat sätt än att, som föreslås,uttryckligt omnämnas endast som ett slags undantag till denföreslagna närings- och yrkesfriheten.Regeringen anför i propositionen med hänvisning tillprop. 1992/93:32 att grundlagen redan ger samerna sometnisk minoritet ett fullgott grundlagsskydd. Vidare angesatt Fri- och rättighetskommittén inte särskilt utrett fråganom grundlagsreglering avseende samernas rätt. Regeringenfinner med hänvisning härtill inte heller nu skäl att föreslånågon ytterligare grundlagsreglering avseende samerna.I specialmotiveringen anförs att förslaget lämnats för att''tydliggöra att den näringsrättsliga sidan av samernas rättatt bedriva renskötsel som den framgår av lag är förenligmed det föreslagna skyddet för närings- och yrkesfriheten''.Vi instämmer i förslaget att ett sådant tydliggörandeskall framgå av den föreslagna bestämmelsen, men fårhärutöver redovisa följande. Även om det inte uttryckligenredovisas gäller självfallet att den fastighetsrättsliga delenav renskötselrätten åtnjuter skydd enligt 2 kap. 18 §regeringsformen. På denna grund kan det då sägas attrenskötselrätten som sådan fått en godtagbar regleringgenom den nu föreslagna propositionen. Det hade dockbort uttryckligt framgå av specialmotiveringen till 2 kap. 18§ att den fastighetsrättsliga delen av renskötselrättenåtnjuter grundlagsskydd så att ingen tveksamhet skall rådaom att så är fallet.Då nu har att ta ställning till ändringar iregeringsformen hade det varit av värde att det framlagtsförslag som inte bara tar sikte på den samiskarenskötselrätten utan på samerna som urbefolkning. Inomfolkrätten sker en utveckling beträffandeurbefolkningsrätten genom arbete inom ramen för demänskliga rättigheterna. Detta sker framför allt inom FN-systemet bl.a. i underkommittén till om demänskliga rättigheterna med sikte på en deklarationalternativt konvention om urbefolkningsfrågor. harbeslutat om en urbefolkningskonvention (nr 169) vilkenvarit till behandling i i fråga om tillträdetill konventionen.Europarådet har beslutat om en konvention beträffandeminoritetsspråk; en konvention vilken till skillnadfrån bl.a. och inte tillträtt.Av det redovisade följer att roll ivärldssamfundets arbete beträffande urbefolkningsfrågorframstår som passiv. Det skall understrykas att rolli dessa frågor inte enbart tar sikte på vilken betydelse olikalösningar får för samerna i utan skall ses som ettuttryck för urbefolkningar världen över. tidigareframskjutna roll då det gäller minoritetsfrågor på etnisk ochannan grund kommer snart att gå förlorad för det fall attSverige inte agerar på ett mer aktivt och progressivt sätt.Regeringen hänvisar till att Fri- och rättighetskommitténinte haft särskilt uppdrag enligt sina direktiv och att detdärför nu saknas underlag för en mer omfattande regleringav samerna och samisk kultur i grundlagen.Det som i denna situation framstår som påkallat är attdet nu tas fram ett underlag för en reglering i grundlagen avsamernas status som urbefolkning i sig och i förhållande tillandra åtgärder inom ramen för det inom FN pågåendearbetet beträffande urbefolkningsfrågor.Vi finner det därför påkallat att frågorna snabbutreds avden sittande Fri- och rättighetskommittén med sikte på engrundlagsreglering av hithörande frågor och de övrigaåtgärder, som kan bedömas påkallade för att skalluppfylla sina internationella åtaganden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att frågan om enreglering av urbefolkningarnas rättigheter skyndsamtutreds.