mot · GH02Bo231 · 1994-01-25 00:00:00 — En social bostadspolitikRegeringen har under den innevarande mandatperiodensakta men säkert försämrat möjligheterna att upprätthållaen social bostadspolitik. Egentligen är det inte egendomligteftersom borgerliga politiker varken har intresse eller viljaför att upprätthålla en social bostadspolitik. Deras endaintresse tycks vara att bostaden ska vara en handelsvara därmarknaden nästan ensam bestämmer priset och tillgången.För och stora delar av socialdemokratinger en social bostadspolitik utrymme för att minskaskillnaderna i människors boendestandard. En socialbostadspolitik syftar till att alla människor ska ha enmöjlighet till en boendestandard som motsvarar ettminimibehov.Det innebär att samhället via generella transfereringarjämnar ut kostnaden för boendet mellan olika hushåll. Detkan ske på många olika sätt; stöd till investeringar i socialtbelastade områden, räntebidrag till renovering, ombyggnadoch tillbyggnad. Stöd till barnfamiljer, stöd till pensionäreroch andra låginkomsthushåll i form av bostadsbidrag.Lagstiftning -- bl.a. -- kan också bidratill att skapa bostadsområden som är till för alla ochmotverkar segregation av människor utifrån ekonomiskstatus och släktbakgrund.Regeringen har på de här få åren lyckats försämra på alladessa områden, man har t.ex. försämrat kommunernasmöjligheter till en god stadsplanering, man har minskatbidragen till nyproduktion av bostäder vilket har lett till detkraftigaste raset i byggandet kris.Innan den borgerliga regeringen tog över var Sverigesbostadspolitik internationellt känd för sina goda resultatoch att vi lyckats motverka segregation. ser vi återigenhur klyftorna ökar mellan människor från olikabostadsområden. Man kan t.o.m. påvisa skillnader i barnshälsa och utveckling med avseende på vilkabostadsområden de växer upp i. Dessa skillnader försvannunder 70-talet. kommer de tillbaka. Ett av de värstafallen är i det moderatstyrda därsituationen börjar närma sig en social katastrof. Barnen farmycket illa och det sociala skyddsnätet fungerar knappt.Miljöanpassning är den andra stora utmaningen inombostadssektorn. Byggandet och boendet måste anpassas tillnaturens krav. Detta måste vägleda alla processer inombyggsektorn, från att bygga med återvinningsbara materialtill att bygga så att källsortering av sopor blir möjlig. Dennamiljöanpassning har påbörjats men det mesta kvarstår attgöra.En av de viktigaste uppgifterna för en ny kommandeicke-borgerlig regering blir att återställa den svenska socialabostadspolitiken.I denna motion och en rad andra riksdagsmotioner ombostadspolitik, socialpolitik och miljöpolitik visar vi hurVänsterpartiet vill verka för detta tillsammans med andrakrafter inom svensk arbetarrörelse, miljörörelserna ochfolkrörelserna.Bygg- och bostadskrisen allt djupareDen djupa byggkrisen förvärras. En katastrofal situationfortsätter att försämras. Allt fler blir arbetslösa,investeringarna inom nästan alla byggsektorer sjunker merän vad man tidigare befarat. En hel generationbyggnadsarbetare försvinner.I januari 1994 är av byggnadsarbetarnaarbetslösa och sysselsatta i AMS-åtgärder, sammanlagt39,. Byggkapacitet slås ut, resursbrist väntas närkonjunkturen vänder. Byggandet är i vissa avseenden nerepå 1930-talets nivå.Regeringens satsningar på infrastruktur, ombyggnad,underhåll m.m. är långt ifrån tillräckliga. Tvärtom bidrarregeringens förslag till att fördjupa krisen, t.ex. beslutet omytterligare neddragning av bostadssubventionerna.Nedgången i byggsektorn påverkar den samlade svenskaekonomin negativt. Enbart raset i bostadsbyggandetmotsvarar ett BNP-bortfall på 1993 och 1994.Lite fakta:Nyproduktion bostäder19901994 (prognos)Flerbostadshus41 0009 000Egnahem28 0003 000Ombyggnad av bostäder faller -- jämfört medföregående årUtfall 19921993 (prognos)1994 (prognos)+ -- -- 35 %Landets samlade bygginvesteringar (150 mdr)faller kraftigtUtfall 19921993 (prognos)1994 (prognos)-- -- -- 22 %Totala summan av underhållsarbeten beräknasför 1993 och 1994 ligga på oförändrad nivå.Källa: SCB, BE, ByggnadsarbetarförbundetSammanfattningsvis kan man konstatera att mindreökningar av byggandet inom industrin och väg ochanläggning inte på något sätt kan kompensera fallet inom deandra sektorerna. Bygginvesteringsvolymen inom industrinstår för endast ca 3--av den totala investeringsvolymen.Särskilt allvarligt är fallet inom bostadssektorn -- bådenyproduktion och ROT-verksamhet ligger på en mycketlägre nivå än vad man tidigare hoppats på.Beslutade investeringar inom infrastruktur riskerar attinte få full effekt förrän under eventuellt kommandehögkonjunktur -96.Arbetslöshet och framtida kapacitetsproblemSysselsättningen i byggbranschen beräknas gå ner med40 % . En fortsatt minskning väntas. Iseptember 1993 var av byggnadsarbetarna arbetslösa,av arkitekterna, av elektrikerna osv.70 % av gymnasieeleverna på bygglinjerna har intekunnat erbjudas praktikplatser. Bland dem som blev avmed sina byggjobb var 2 av 3 under . Antal yngre ibyggarbete sjönk med på tre år.En så omfattande utslagning av en hel yrkeskår riskeraratt bli ett allvarligt problem när konjunkturen vänder. I enframtida högkonjunktur försvåras utvecklingen närbyggnadsarbetarkåren är dels för liten, dels till stor delbestår av äldre.Ett riktigt ROT-program måste till. beslutom skattereduktionen för reparation av bostäder räckerinte. Nivån på bidraget var för låg för att ha någonavgörande effekt. Av anvisade tillunderhåll av kommunala byggnader har redan mer än 690miljoner förbrukats. Anslagna medel till andra kvantitativtmindre stöd såsom bidrag till ombyggnad av äldrebostäder,kulturhus, RBF-stöd har förbrukats i början av 1994.Byggnadsarbetarförbundet, byggentreprenörer m.fl.har skissat på ett ROT-program av en annan dimension.Staten skulle exempelvis gå in med ett 25-procentigtinvesteringsstöd till renovering av bostäder. Det skulle varaaktuellt för ca 100 000 lägenheter. Investeringar för 25miljarder skulle göras. Statens utgift skulle bli ca 4,4miljarder. Ökade intäkter och uteblivna utgifter för statenskulle uppgå till 15,7 miljarder. Sammanlagt skapas en vinstför staten på 11,3 miljarder, 58 000 nya jobb och 100 000nyrenoverade lägenheter.Renovera offentliga lokaler, byggnader ochanläggningarStora behov finns av renovering och ombyggnad avoffentliga lokaler. Det gäller skollokaler, dagis ochsamlingslokaler. Det gäller kulturhistoriskt värdefullabyggnader och det gäller kollektivtrafikanläggningar.Vänsterpartiet vill i detta läge inte precisera exaktfördelning av medlen utan m.fl. berördamyndigheter får göra bedömningar om medelsfördelning.Den 1,1 miljard vi anslår utöver regeringens förslag tordetäcka huvuddelen av de projekt som är möjliga att startaunder budgetåret.Handikappanpassning och behovet av äldrebostäderPrognoser visar att det finns ett behov av 100 000bostäder som är äldre- och handikappanpassade.Boverket har visat på ett behov av 25 000 gruppbostäder församma tidsperiod.Vi behöver också bygga om många befintligaäldrebostäder och vårdhem. Många offentliga och privatalokaler behöver handikappanpassas. Med de extramedelVänsterpartiet vill anslå kan vikombinera lösningen av dessa behov med vår strävan attsänka arbetslösheten. Gör vi det inte nu riskerar vi attbehöva göra det när det råder arbetskraftsbrist ochbyggkostnaderna har stigit.Vänsterpartiets förslag--p1pVänsterpartiet var tidigare ensamt om att kräva atträntebidragen inte skulle försämras de närmaste åreneftersom krisen på bygg- och bostadsmarknaden är så djup.Socialdemokraterna har anslutit sig till vår bedömning.För kommande budgetår innebär det att 500 miljonerkronor inte ska skäras bort från räntebidragen. Det innebärockså att besluten om neddragningar för åren -95 och -96ska rivas upp.Vi gör bedömningen att renovering avminst 40 000 fler lägenheter än planerat skulle kunna skeunder budgetåret. För att få till stånd dennainvesteringsvolym bör besluta om ett direktinvesteringsstöd på för ROT-verksamhet inombostadssektorn. Ett nytt anslag på bör inrättasför detta.För att öka ROT-verksamheten inom denoffentliga sektorn bör bl.a. kommunerna få ett fortsattinvesteringsstöd till detta. Vi beräknar att 1,1 miljardbehövs under budgetåret. bör fatta beslut omdetta.Dessa medel bör i första hand gå till upprustning avskollokaler, vårdhem, barnstugor och kulturhistorisktvärdefulla byggnader.--p1pUnder budgetåret bör ytterligare minst 8 000 nya bostäderbyggas för att motverka den extremt svaga nyproduktionen.Vi beräknar att det behövs ett investeringsstöd på tillnyproduktion till en kostnad av ca 400 miljoner förkommande budgetår. bör fatta beslut om detta.Behovet av dessa extraanslag får sedan prövas införnästa år. Situationen på bygg- och bostadsmarknaden ärsvår och labil. Svängningar kan komma att ske snabbt.Förmodligen kommer det att behövas extra stöd ävenunder -95. Stöden kan också behöva ändras i samband medkompletteringspropositionen.Viktigt ur fördelnings- och segregeringssynvinkel ärockså att stöden riktas till miljonprogramområden för attmotverka segregation och stötta de hushåll som har detsvårast.Andra åtgärder som -- när nu regeringen intefungerar -- bör ta beslut om är att inte skära nerbostadssubventionerna mer, att få bostadskreditmarknadenatt fungera tillfredsställande, att påskynda investeringar iinfrastruktur som kan ingå i det framtidakretsloppssamhället (tele- och datakommunikation,järnväg, annan kollektivtrafik, nya miljöanpassade va-system) etc. Detta tar upp i andrariksdagsmotioner.Riksdagen bör fatta beslut om en långsiktig socialbostadspolitik som säkerställer en stabil nyproduktion avbostäder. De kraftiga svängningar som sker ibostadsproduktionen är ekonomiskt djupt skadliga ochbäddar bl.a. för nya bostadslöshetskriser i slutet av 90-talet.De upprepade försämringarna av villkoren förnyproducerade bostäder har förlamat marknaden.Hyrorna i bostäder som byggts är påmånga platser i landet mycket höga. Det är stora skillnaderjämfört med hyran i äldre fastigheter. Många människor harvarken råd eller lust att betala hyrorna som ibland uppfattassom fantasisummor.För att vi inte ska få ännu fler tomma och dyralägenheter bör regeringen ges i uppdrag att återkomma medförslag om hur hyrorna ska sänkas i de nyare fastigheternaoch hur skillnaderna mellan likvärdiga men olikåldrigabostäder ska minska. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar upphäva beslutet omneddragningar på räntebidragen för åren 1994, 1995 och1996,2. att beslutar om ett investeringsstöd på för ROT-verksamhet inom bostadssektorn,3. att beslutar om ett investeringsstöd på för ROT-verksamhet inom offentliga byggnaderoch anläggningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur ROT-medlen för offentligabyggnader och anläggningar ska användas,5. att beslutar om ett investeringsstöd på till nyproduktion av bostäder,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla den socialabostadspolitiken,7. att hos regeringen begär att den återkommermed förslag om hur hyresnivån skall sänkas i de senasteårens nyproducerade bostäder.