ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02L17 · 1994-12-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:123 Ny marknadsföringslag I propositionen föreslås förslag till en nymarknadsföringslag som ersätter 1975 årsmarknadsföringslag.Enligt förslaget skall systemet med vitessanktioneradegeneralklausuler behållas. Vid sidan om dessa införssärskilda regler med konkreta förbud mot och krav på vissamarknadsföringsåtgärder.Det föreslås att en näringsidkare vid marknadsföringeninte skall få leverera produkter till någon som inteuttryckligen har beställt dem och därvid vilseledamottagaren om dennes betalningsskyldighet.Jag ställer mig bakom propositionens förslag i denna delmen menar att det behövs ytterligare förbud mot att skickafakturor och liknande handlingar och därigenom vilseledamottagaren i frågan om beställning har skett eller ombetalningsskyldighet föreligger. Den föreslagnaförbudsbestämmelsen bör således inte inskränkas till attförbjuda vilseledande om betalningsskyldighet i de fall enprodukt har levererats till mottagaren.Sedan årtionden tillbaka utsätts svenska företag försystematiska skojeriförsök, dels genom fakturaliknandeofferter från främst utländska katalogförlag och dels genomannan bedrägeriliknande annonsförsäljning från utgivare avolika svenska publikationer. Denna verksamhet kostarföretagen mångmiljonbelopp. Trots att polisen då ochdå ingriper mot en del svenska ''skojare'', förefallerverksamheten fortsätta i oförminskad omfattning.Annonsförsäljningen är av s k högtryckskaraktär och kangå till på följande sätt: Bedrägeriliknande annonsförsäljningi avser ofta införanden i diverse''näringslivstidningar''. Namnen på tidningarna har mångagånger prefix som ''Bygg-'' eller ''Företags-'' och påminnerinte sällan om kända och väletablerade publikationer.Olika former av s k negativa säljmetoder utgör ett stortgissel för framför allt näringslivet. Praxis på området är välutvecklad, och några problem att skilja ut de situationer dåden negativa försäljningsformen är acceptabel föreliggerinte. Det vore olyckligt om denna fråga överlämnas åt praxis. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa förbud mot att skickafakturor till någon som inte beställt några produkter.
mot · GI02L20 · 1994-12-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:111 Ansvar för skada vid internationell järnvägstrafik, m.m. I propositionen läggs förslag fram till lagändringar somkrävs för att svensk rätt skall anpassas tilltilläggsbestämmelser i . Därutöver behandlas fråganom gällande fördelning av ansvaret för skada vid inrikesjärnvägstrafik bör ändras. Någon ändring föreslås ej.Regeringen anför att det är mindre tillfredsställande attansvarsfördelningen vid inrikes trafik skiljer sig frånansvarsfördelningen vid internationell trafik. Regeringengodtar emellertid denna skillnad. För vår del känns dettaotillfredsställande.I departementspromemorian Ds 1988:75 föreslås attansvaret för skador som drabbar passagerare ochgodstransporter skall bäras av det trafikföretag med vilketbefordringsavtal har slutits, medan ansvaret för övrigaskador skall bäras av det organ som innehar infrastrukturen.I promemorian föreslås att i järnvägstrafiklagen skall införasen definition av begreppet ''järnväg'' så att ansvaret förskador som drabbar passagerare och godstransportkunderbärs av det trafikföretag med vilket befordringsavtal harslutits.Regeringen har föreslagit att genomförandet avriksdagens beslut om avreglering av järnvägstrafiken skallskjutas upp. Vi yrkade i en motion avslag på dennaproposition. Vi anser alltjämt att regeringen bör fortsätta denavreglering som påbörjats.I det följande anför vi att regeringen borde lagt framlagförslag i enlighet med promemorian Järnvägarsskadeståndsansvar, Ds 1988:75. För detta talar även attpromemorian tillstyrktes av flertalet remissinstanser. Vianser att det bör vara trafikföretaget som är ansvarssubjekt.Detta motiveras inte minst av att det borde leda till minskadeskaderisker. Trafikföretagen torde med val av personal ochmateriel och andra säkerhetsföreskrifter ha de störstamöjligheterna att minska skaderiskerna. Med dennautgångspunkt borde det vara naturligt att ändraansvarsfördelningen. Det torde vara svårt att motivera för enkund som kommit till skada att denne inte skall vända sig tilldet trafikföretag med vilken man slutit avtal. Regeringen bördärför återkomma med lagförslag i enlighet med vad somovan angetts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvarsfördelning för skador.
mot · GI02Sk37 · 1994-12-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i I propositionen 1994/95:122 föreslår regeringen att enallmän löneavgift införs, beräknad på det underlag somgäller för arbetsgivaravgifter respektive egenavgifter tillfolkpensionering.Avgiften föreslås bli 1,5 procent.I propositionen anges att höjningen avarbetsgivaravgifterna som det de facto är fråga om kommeratt leda till merkostnader i kommunsektorn. Det anges vidareatt denna effekt skall neutraliseras genom att hela beloppetåterförs till kommunsektorn i enlighet med den s.k.finansieringsprincipen.Effekten av förslaget innebär att kostnadsökningen inomkommunsektorn kompenseras medan motsvarandekostnadsökning inom den privata tjänstesektorn får fullgenomslagskraft. Det innebär att privat och alternativ barn-och äldreomsorg missgynnas i förhållande till motsvarandeverksamhet inom kommunsektorn.Möjlighet kan finnas för privat och alternativ barn- ochäldreomsorg, beroende på avtal med framför alltkommunerna, att kompenseras. Tyvärr är det mer undantagän regel att så är fallet. Det innebär även att alternativen ärutlämnade till ett kommunalt godtycke som inte är förenligtmed vad som skall vara tradition i Sverige.Systemet innebär dessutom att kommunalt driven barn-och äldreomsorg vinner konkurrensfördelar i jämförelse medandra driftformer. Konkurrens skall ske på lika villkor.Regeringens förslag främjar inte arbetet med att rationaliseraoch effektivisera arbetet inom barn- och äldreomsorgen.Effekterna innebär att den utveckling som skett i nyabehandlings- och driftformer försvåras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:122.
mot · GI02Sk40 · 1994-12-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i Konkurrensneutralitet mellan privata, kooperativa ochoffentliga arbetsgivareRegeringen föreslår som led i finansieringen av EU-medlemskapet att en löneavgift på införs fr o m 1januari 1995. Alla arbetsgivare skall betala löneavgiftensamtidigt som regeringen deklarerar att den sociala sektorninte skall drabbas, varför kommuner och landsting skallkompenseras för den höjda avgiften.Detta är ett helt nytt styrinstrument i den ekonomiskapolitiken. Samma förslag fanns med i den förrasocialdemokratiska regeringens krispaket ochsom senare underkändes av riksdagen.Effekterna av den föreslagna löneskatten blir särskiltkännbara inom områden där verksamheten bedrivs bådeinom den privata sektorn och av landsting och kommun. Allade alternativ inom barnomsorg, äldre- och sjukvård somdrivs i enskild eller kooperativ regi och som vuxit fram undersenare år drabbas på ett mycket kännbart sätt.Tandvårdssektorn är ytterligare ett område som drabbas.Privattandvården svarar för drygt hälften avvuxentandvården i landet. Övrig vuxentandvård utförs ilandstingsregi genom folktandvården. Införande av löneskattför privata arbetsgivare kommer ytterligare att snedvridakonkurrensförhållandena inom tandvården.Konkurrensverket har i sin rapport inomtandvården (1993) påtalat ett antal konkurrenssnedvridandefaktorer, däribland landstingens rätt att lyfta av ingåendemervärdesskatt inom verksamheter som inte medförskattskyldighet.Den senare frågan har särskilt intresse sedan regeringennyligen i prop 1994/95:57 föreslagit att återbetalningen avingående moms till landstingen inte längre skall kopplas tillmervärdesskattesystemet utan ske i särskild ordning genomutbetalningar från skattemyndigheten i Kopparberg.Innebörden av detta är att kommuner och landsting under1995 både behåller återbetalning av ingåendemervärdesskatt och undviker (alternativt kompenseras för)den höjda löneskatten.En självklar förutsättning för en höjning av löneavgiften äratt konkurrensneutraliteten mellan privata, kooperativa ochoffentliga arbetsgivare inte rubbas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om löneskattens konkurrenssnedvridandeeffekter inom områden där privata, kooperativa ochoffentliga arbetsgivare konkurrerar.
mot · GI02Sk41 · 1994-12-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i I propositionen föreslås att en allmän löneavgift införs förfinansiering av EU-medlemskapet. Avgiften föreslås bli1,och beräknad på det underlag som gäller förarbetsgivaravgift respektive egenavgift tillfolkpensioneringen enligt lagen om socialavgifter.Vi kristdemokrater har i en motion med anledning avproposition 1994/95:40 om principerna för finansiering avEU:s medlemsavgift redovisat vår hållning i denna fråga.Denna bygger på en principiell syn på budgetens utformningoch innebär att EU-avgiftens finansiering inte skallöronmärkas genom specifika skattehöjningar ellerbesparingar. Den ska istället finansieras inom ramen för detordinarie budgetarbetet. Öronmärkningsprincipen skullevara ett nytt och ovälkommet inslag i statsbudgeten. Lika litesom exempelvis andel av FN:s budget fordrarspecialdestinerade skatter fordrar EU-avgiften öronmärktfinansiering.Dessutom innebär förslaget om höjda arbetsgivaravgifteratt skulle gå på tvärs mot EU-kommissionensriktlinjer om att sänkta arbetskraftskostnader ska ingå somett viktigt medel för att stimulera sysselsättningen inom EU.Höjda arbetsgivaravgifter innebär att framväxten av nya jobbinte minst inom tjänstesektorn och i småföretagen försvåras.De många småföretagen inom tjänstesektorn som är mycketlöneintensiva drabbas hårt av höjda arbetsgivaravgifter.Kristdemokraterna redovisar i motion med anledning avproposition 1994/95:25 riktlinjer för besparingar ochbudgetförstärkningar som överstiger regeringens förslagmed 43 miljarder. Inom dessa ramar menar vi att ävenmedlemsavgiften till EU kan finansieras. I vår motion medanledning av regeringens proposition om budget /96kommer vi att redovisa vårt alternativ till statsbudget ochdärmed hur vi avser att finansiera budgetens utgiftssidavilken också inkluderar medlemsavgiften till EU. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:122,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av medlemskapet iEU.
mot · GI02Sk42 · 1994-12-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i I propositionen föreslås att en allmän löneavgift på 1,5 %införs för finansiering av EU-medlemskapet.I propositionen anges också att kommunsektorn skakompenseras för de merkostnader detta medför i enlighetmed den s.k. finansieringsprincipen. I kommunsektorninräknas såväl primär- och landstingskommuner somkyrkokommuner.Som kristdemokrat avvisar jag den öronmärkningsprincipsom regeringen inför för EU-avgiften i och med dennaproposition. EU-avgiften ska i likhet med andra utgiftsposteri statsbudgeten finansieras i ett sammanhang i det ordinariebudgetarbetet.Om nu ändå förslaget vinner majoritet menar jag att det ärviktigt att även andra kyrkor och trossamfund kompenseraspå ett med kyrkliga kommuner likvärdigt sätt för demerkostnader som uppstår i samband med denna höjning avarbetsgivaravgiften. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:122,2. att om propositionen antas som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kyrkors ochsamfunds kompensation för de merkostnader som uppstår isamband med höjningen av arbetsgivaravgiften.
mot · GI02Sk44 · 1994-12-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i För att finansiera medlemsavgift till EU föreslårregeringen i proposition 1994/95:122 en serie olika åtgärder.En av dem är ett uttag av en allmän löneavgift pålöneinkomst och inkomst av annan förvärvsverksamhet.Avgiften föreslås bli och beräknas på detunderlag som gäller för arbetsgivaravgift respektiveegenavgift till folkpensioneringen.I propositionen skrivs: ''Höjningen avarbetsgivaravgifterna kommer att leda till merkostnader ikommunsektorn. I enlighet med vad som redovisas i prop.1994/95:40 om att den sociala sektorn ej bör drabbas och ienlighet med den s.k. finansieringsprincipen skall hela dettabelopp återföras till kommunsektorn.'' Enligt propositionenskall nämligen finansieringen av avgiften till EG:s budgetfrämst beröra de områden som gynnas av ett svensktmedlemskap. Propositionen säger vidare: ''Finansieringenbör ske genom en belastning på produktionen, ej välfärden.För valet mellan olika skattehöjningar innebär detta att iförsta hand sådana skatter bör höjas där skattesubjektetutgörs av företag. ''Propositionen måste tolkas så att kyrkokommunernainnefattas i kommunbegreppet, vilket är brukligt. Detbetyder att kompensation kommer att utgå till (som del av den sociala sektorn enligt ovan).Svenska kyrkan är ett av flera trossamfund (verksammainom den sociala sektorn). Principen om likabehandling avtrossamfunden medför att även de fria trossamfunden börkompenseras för den föreslagna allmänna löneavgiften. Detkan lämpligen ske genom en uppjustering av det statsbidragsom utbetalas till dessa samfund.De fria trossamfunden uppskattar att den höjda avgiftenkostar samfunden 9--. Till det kommerandra merkostnader som en EU-anpassning medför, t ex höjdmoms på porto och serveringstjänster, vilka omnämns i denaktuella propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om likabehandling av trossamfund isamband med finansieringen av EU-medlemskapet.
mot · GI02U25 · 1994-12-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:114 Ytterligare medel till översättning av består av EG:s primär- och sekundärrätt,fördrag med tredje land och domstolens praxis. Enligtpropositionen om medlemskap i /95:19 anges i anslutningsaktens artikel 170 attsvensk text av de fram till anslutningen av EG:s institutionerantagna rättsakterna (sekundärrätten) skall upprättas av rådeteller kommissionen. Det framgår inte explicit när dessarättsakter skall ha upprättats.Enligt samma proposition stadgas i artikel 176 att svenskversion av de grundläggande fördragen skall bifogasanslutningsakten.Det framgår inte av den nu aktuella propositionen1994/95:114 vilka delar av som Delegationenför översättning av skall arbeta med.Av propositionen framgår att delegationen skall arbetamed översättning av fram till och med mars1995.Av ovan nämnda artikel 170 i anslutningsfördragetframgår att sekundärrätten skall vara giltig i från ochmed anslutningsdagen.Enligt den nu aktuella propositionen är det viktigt attregelverket finns tillgängligt på svenska för att vi i Sverigefullt ut skall kunna tillvarata de rättigheter och skyldighetersom följer av medlemskapet. Det borde också vara engrundläggande förutsättning för riksdagsbeslutet den 14december om anslutning av till Europeiska unionenatt regelverket finns översatt till svenska språket. Somframgår av ovanstående är detta inte möjligt. Inte enstillgängligheten på svenska för rättstillämpningen inträffarförrän . Riksdagsledamöterna kommerdärför att fatta beslut om cirka 30 000 sidor regelverkstext,som de i stor utsträckning inte har tillgänglig på svenska. Attdetta förhållande är otillfredsställande bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inte finnstillgängligt på svenska då anslutningsbeslutet fattas.