mot · GH02Sf56 · 1994-05-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:250 Reformering av det allmänna pensionssystemet ATP var en utmärkt reform när den genomfördes. ATP-systemet är också en naturlig och bra bas för framtidenspensioner. Därför är det en brist i regeringens proposition''Förslag om ett reformerat pensionssystem'', att förslagetinte jämförs med det rådande systemet med motsvarandeförändringar avseende följsamhetsindexering,inkomstökningar och avgiftsminskningar som föreslås i detreformerade systemet.Många grundläggande frågor kring förändringsförslagethar inte hunnit besvaras t.ex. hur stort det ekonomiskautrymmet för pensioner är, hur eller om finansieringen medegenavgifter skall genomföras, hur stor nettoöverföringenfrån AP-fonderna till statsbudgeten kan tillåtas bli, hurpremiereservfonden skall administreras, hur stora de ökadeadministrationskostnaderna i det reformerade systemet bliroch hur de skall finansieras. Detta kan inte nu tas upp tillbeslut. Det hänskjuts till ett omfattande ytterligareutredningsförfarande . I likhet med regeringenanser vi att man med denna uppläggning av reformarbetetkan vinna tid för diskussion av och hänsynstagande tillremissinstansernas förslag och tekniska lösningar. Denkommande beredningen bör därför också söka genomföraförändringarna så att de ansluter så nära som möjligt till detnuvarande ATP-systemet.När det gäller de ändrade intjänanderegler som föreslåsi propositionen vill vi peka på effekter som dessa skullekomma att få inom några viktiga områden. Det gällerförmånernas storlek, den flexibla pensionsåldern, denklassbundna ohälsans konsekvenser och effekterna påavtalspensionerna.Vi efterlyser en redovisning av hur omvandlingen avfolkpensionsförmånerna till garantipension inom detnuvarande pensionssystemet kommer att påverkapensionerna för alla dem som får sin pension från dettasystem. Innan det slutliga förslaget läggs omföljsamhetsindexering också av pensioner sombetalas ut från ATP-systemet, måste också konsekvensernaför dessa pensionärer redovisas.Dessutom bör förslaget till reformering av det allmännapensionssystemet analyseras ur jämställdhetssynpunkt ienlighet med riktlinjerna i regeringens proposition1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt -- delatansvar.1. FörmånernaPensionsarbetsgruppen har redovisat det reformeradepensionssystemets förmåner efter äldrebefolkningsprognoser. Enligt SCB:s nya prognoser bördelningstalen justeras uppåt. Detta innebär, som framgår avTabell 1, att pensionen arbete blir av slutlönen för personer födda och för personer födda 1962.Om den försäkrade avser att ta ut sin pension blir pensionen i stället av slutlönen.Framtidens pensioner blir även efter ett långt arbetslivavsevärt lägre i det nya pensionssystemet än med dagenspensionssystem. I debatten framstår systemen somjämbördiga vad gäller kompensationsnivåerna. Med merrealistiska jämförelseförutsättningar blir framtidenspensioner lägre och för oerhört många mycket lägre än idagens system. Genom val av analysmetod har dagenspensionssystem konsekvent undervärderats. Till följd avdenna undervärdering har många medborgargrupper fåttden felaktiga uppfattningen, att det så kallade reformeradepensionssystemet skulle ge bättre pensioner än dagens.Därmed har vi missat en väsentlig debatt om vilken nivåframtidens pensionärer skall leva på.Dessutom är de fördelningspolitiska inslagenfinansierade över statsbudgeten på ett sådant sätt att de lättkan avskaffas via framtida politiska beslut.nTabell 1.Den lönebaserade pensionens storlek vid olika antalintjänandeår.Jämn löneutveckling. Pension i procent av slutlön vid 65och ålder.Antal intjänandeårDelningstal 14,4Delningstal 14,6Pension i procent av slutlön vid65 år61 år65 år61 år 4558,240,757,440,24051,035,750,435,33544,831,444,230,93038,527,038,026,6 2. Flexibel pensionsålderPensionsåldern föreslås bli flexibel -- ju manarbetar, desto högre pension, ju man arbetar,desto mindre i pension. Detta är i och för sig en god princip.Det kan konstateras att en mycket stor del avinkomsttagarna egentligen inte kommer att kunna ta ut sinlönebaserade pension . Skälet till det är detreformerade pensionssystemets spärregler, som innebär 1.att pensionsrätt som inte överstiger garanti- ellergrundpension inte får tas ut ; 2. attpensionsrätt mellan garantipension och tre basbeloppresulterar i begränsad rätt till uttag av lönebaserad pensionmellan 61 och ålder.I dagens basbelopp () innebär detta att anställda med inkomsterunder ca 4,1 basbelopp () inte alls kommer att kunna ta ut lönebaseradpensionsrätt eftersom pensionsrätten ideras fall inte kommer att överstiga grund- ellergarantipensionen på 2,1 basbelopp.Däremot kommer anställda med inkomster att ograverat kunna ta ut sin pension vid 61års ålder, eftersom deras intjänade pensionsrätt inte kommer att understiga grund- ellergarantipensionen.Personer med inkomster kommer att erhålla begränsad rätt till uttagföre . Mycket stora medborgargrupper kommeralltså att vara tvingade att arbeta fram till , ävenom de skulle vilja sluta tidigare.3. Den klassbundna ohälsanÅrtionden av välfärdsambitioner har inte kommit tillrätta med den klassbundna ohälsan. Rapporter om densaken presenteras nu i ökande omfattning.Folkhälsoinstitutet har visat att klasskillnadernaökar, när det gäller ohälsan. Ohälsotalet ökar starkt förarbetare i allmänhet och arbetarkvinnor i synnerhet. Enexpertrapport till Sjuk- och arbetsskadeberedningen haranalyserat varför antalet förtidspensioner har ökat. Detanges att arbetsmarknaden har synnerligen stor betydelsegenom ökade effektivitetskrav. Människor som inte till klarar de krav som ställs accepteras ofta inte.Arbetsmarknaden har också en avgörande betydelse för hurrehabiliteringen lyckas.Därför är det illavarslande att se hur regeringen ikompletteringspropositionen vill begränsa ökningen avantalet förtidspensioner utan att häva bakomliggandeorsaker. Regeringen vill att rätt till sjukpenning ochförtidspension enbart skall kunna beviljas, omnedsättningen av arbetsförmågan klart kan tillskrivas rentmedicinska orsaker -- obligatorisk prövning avsjukpenningrätten , obligatorisk efterkontrollav förtidspension. Denna inställning är en följdriktigkonsekvens av den praxis, som finns påförsäkringskassorna.Kassornas uppdrag är att rehabilitera till arbetsförmåga,inte till arbete. Arbetsmarknaden är därmed inte längre engrund för bedömning av arbetsförmågan. Hur skall demänniskor som är för friska för att få förtidspension men försjuka för att få arbete ersättas ekonomiskt? Dessamänniskor är ofta de som inte kan ta ut någon pension före65 års ålder med hänsyn till begränsningarna att utnyttjaden flexibla ålderspensioneringen.På grund av skillnader i (o)hälsa blir den valfrihet somomtalas i samband med möjligheterna till flexibelpensionsålder en möjlig förmån för vissa, en omöjlighet förandra.Även dödligheten är påtagligt högre inomarbetargruppen än inom tjänstemannagrupperna. Detinnebär att arbetare som har ett högre dödlighetstalsystematiskt betalar avgifter som inte står i proportion tillålderspensionsförmånerna. På dessa punkter hardiskussionen om raka rör och tydliga avgifter relaterade tillbestämda förmåner ventilerats ytterst lite -- om alls.Mot denna bakgrund förordar vi en studie över denklassbundna ohälsan och vilka åtgärder som kan vidtagasför att komma tillrätta med dessa missförhållanden.4. Effekter på avtalspensionerEnligt pensionsarbetsgruppens förslag -- och även enligtpropositionen -- kommer förmåner från avtalspensionernaatt avräknas garantipensionerna. Detta innebär attavtalspensionernas värde reduceras. Detta gäller bl.a. STPoch ITP (arbetarnas respektive tjänstemännensavtalsbaserade pensioner). Beräkningar ger vid handen attavtalspension motsvarande löneinkomster på uppemot sexbasbelopp (ca ) kommer att jämkas med garantipension.Detta innebär i sin tur att inkomsttagare som betalaravgifter för dessa avtalspensioner kommer att få begränsadnytta av sina avgifter.På grund av den föreslagna samordningen mellanoffentliga pensioner och avtalspensioner skulle det inte ensbli meningsfullt för fackföreningarna att sluta avtal ombättre pensioner för de lägst avlönade -- de skulle bli heltutlämnade till politiska beslut. Det är ju ett argument somannars just används mot det nuvarande pensionssystemet.Däremot blir det fritt fram för högavlönade att förhandla tillsig högre avtalspensioner utan statlig inblandning.nGarantipensionens marginaleffekt på avtalspensionerSlutinkomstBas i krbelopp 1994PensionsrättGarantipensionutan avtals-pensionFörlust igaranti-pensionpga STPMarginaleff.på avtals-pension 3105 6001,530,850,2075 %3,5123 2001,790,660,2167 %4140 8002,040,480,1850 %4,5158 4002,300,350,2050 %5176 0002,550,230,2350 %5,5193 6002,810,100,1020 %6211 2003,060,000,000 %6,5228 8003,320,000,000 %7246 4003,570,000,000 %5. Pension från det nuvarande pensionssystemetRegeringen slår i propositionen fast, att de som redan ärpensionerade eller har få år kvar till ålderspension inte skallberöras av den föreslagna pensionsreformen. Enligtförslaget skall dock dagens grundskydd för pensionärer iform av folkpension, pensionstillskott och det särskildagrundavdraget för folkpensionärer omvandlas till ensärskild övergångsvis garantipension. Denna omvandlingföreslås äga rum vid ingången av . Huvudsyftet är attfå till stånd en likabehandling av pensionärer och löntagare ibeskattningshänseende. Garantipensionen skall till skillnadfrån folkpensionen beskattas.Vi vill understryka vikten av en noggrann utformning avreglerna för denna övergång från folkpension tillgarantipension och att målsättningen skall vara att deberörda pensionärerna inte skall få ett sämre nettoutfallekonomiskt sett än vad de hade före omläggningen.Regeringen föreslår också att utgående ålderspensioner,beräknade helt eller delvis enligt nuvarande regelsystem,skall pris- och följsamhetsindexeras. Hur detta i detalj skallutformas och indexeringen skallpåbörjas får avgöras i den fortsatta beredningen avpensionsreformen. Regeringen går alltså genom dessa bådaförslag emot sina uttalanden om att de som redan ärpensionerade eller har få år kvar till pensionen inte skallberöras av reformeringen av pensionsförslaget. Innan detslutliga beslutet fattas måste konsekvenserna för de berördapensionärerna redovisas.Det är helt naturligt att om man vill ändra på ettpensionssystem för att pensionerna tar för stor del avsamhällets konsumtionsutrymme, konstruerar man reglersom gör pensionernas andel mindre. Hur minskade resurserskall fördelas är en viktig politisk fråga. Den borde ha legattill grund för hela diskussionen om hur reglerna förframtidens pensioner skall utformas.6. Analys av förslaget ur jämställdhetsperspektivRegeringen föreslår i sin proposition 1993/94:147 attförslag och beslut inom olika politikområden bör analyserasur ett jämställdhetsperspektiv för att klarläggakonsekvenserna för kvinnor respektive män. Det kan enligtförslaget gälla den ekonomiska politiken, sysselsättningen,förhållandena inom arbetslivet, den sociala välfärden ochutbildningen.Behovet av en jämställdhetsanalys före det slutligapensionsbeslutet understryks av att JämO i sittremissyttrande tycker att pensionsarbetsgruppen ''geruttryck för konserverande och bakåtsträvande attityder''.ATP-systemet har ännu inte nått fullfunktionsstadiet.Det är först som det är möjligt förnypensionerade individer att uppfylla 30-årsregeln ochdärmed bli berättigade till full ålderspension utan att haarbetat sedan 1960.Pensionsberedningen som lade sitt betänkande 1990uppgav då att av de nypensionerade kvinnorna uppnått medpensionsgrundande inkomst. Om man skulle ökaintjänandetiden till skulle detta få svåra konsekvenserför ytterligare generationer kvinnliga pensionärer fram till2030-talet. Därför avstod man från att lägga detta förslag.Det reformerade pensionsförslaget innebär att manmåste arbeta för att uppnå sammapensionsnivå som man kan nå . Det finns enpåtaglig risk för att detta kommer att öka avståndet mellanmännens och kvinnornas pensioner.Den kompensation som kvinnorna erbjuds i förslaget tillett reformerat pensionssystem är negativa urjämställdhetssynpunkt, både barnårsrätten och den deladepensionsrätten. Tack vare alternativa förslag frånremissinstanserna kommer enligt regeringens förslag dessaområden att utredas vidare före beslut. Barnårsrätten kange helt fel signaler när det gäller målsättningen att detreformerade pensionssystemet skulle stimulera till ökatarbete. Det ger mest förmåner till dem som helt avstår frånarbete när de har barn och tills yngsta barnetär fyra år.Ann-Charlotte har varit expert både åtPensionsberedningen och Pensionsarbetsgruppen. Hon harredovisat intressanta undersökningar avseende män ochkvinnor i pensionssammanhang. Genom att undersökaförhållandena för personer födda och 1960 har honvisat att kvinnorna inte haft så stor nytta av regeln attmedelpoängen som pensionen baseras på räknas på de 15bästa åren. De har i debatten tidigare framställts somotillbörligt gynnande. Männen har haft en brantareinkomstkurva och därför haft större nytta av 15-årsregeln.Undersökningen har emellertid en svaghet. Alla de iundersökningen ingående framtida inkomster bestämdeslika med , men de hade alla mer än15 år kvar till pensionen. (30-åringarna hade kvar. )Därför kan man inte bedöma i vilken utsträckningkvinnorna kunnat få sina bästa år i slutet av yrkeslivet.I båda grupperna hade kvinnorna tjänat in hälften såmycket pension som männen. Bäst pension blandkvinnorna hade de högre tjänstemännen, men deraspension var lägre än de män som hade den lägsta pensionen.Någon karriärkvinnoeffekt kan knappast utläsas ur detta.En annan intressant beräkning som Ann-CharlotteStåhlberg redovisar i pensionsbetänkandets bilaga B tabell5.10 visar att bland männen får de högre tjänstemännensom har högst pensioner i det nuvarande systemet någotbättre pensioner i det reformerade, medan deokvalificerade arbetarna som haft sämst pensioner i detnuvarande systemet får ännu sämre i det reformerade.I tabell 5.11 visas att bland kvinnorna får både högretjänstemän och okvalificerade arbetare en lägre pension idet reformerade pensionssystemet än i det nuvarande ochdå är ändå vårdpensionen för barnår medräknad. Ett starktargument för att pensionssystemet måste ändras har varitatt det skulle bli bättre för dem med låga inkomster och ettlångt arbetsliv. Med den uppdelning i socioekonomiskagrupper som görs i tabellerna bör dessa finnas bland de s.k.okvalificerade arbetarna. Resultatet blir alltså inte det somförutsetts. Antagandet att kvinnor skulle missgynnas mer idet nuvarande pensionssystemet stämmer inte heller.Kvinnor skulle däremot komma att gynnas i det nuvarandesystemet om det fått nå fullfunktionsstadiet (,Våra pensionssystem, 1993).Vilket system man än väljer, måste pensionerna rymmasinom den gemensamma ekonomin. Det intressanta är hurdet tillgängliga utrymmet skall fördelas blandpensionärerna. Kunskap om en viktig del i dettasammanhang bör kunna fås genom att enjämställdhetsanalys enligt regeringens förslag ipropositionen 1993/94:147 görs inför det slutliga förslagettill reformering av det allmänna pensionssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en omfattande studieöver den klassbundna ohälsan i förhållande tillpensionssystemets utformning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en smidig samordningmellan avtalspension och det offentliga pensionssystemet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en noggrannutformning av reglerna för övergången från folkpension tillgarantipension för pensionärer inom det nuvarandepensionssystemet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en analys urjämställdhetssynpunkt av förslaget till reformering av detallmänna pensionssystemet.