mot · GH02Jo233 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen kritiseras regeringen för bristande helhet isitt budgetförslag samt för bristande öppenhet iredovisningen av finansiering av förslagen. Kritik riktasäven mot den allmänna inriktningen av jordbrukspolitiken,som medför en utveckling mot ökande överskott ochdärmed högre kostnader.Förslag läggs som medför en besparing på drygt 700miljoner kronor samt intäkter genom miljöavgifter på ca400 . Förslag läggs om en kraftig satsning påekologiskt jordbruk samt på konsumentverksamhet för attstödja svenskproducerad mat.Inkomststöd i stället för arealstöd föreslås. Genom ettlägre inlösenpris på spannmål kan en större del avregleringskassan användas för finansieringen avinkomststödet. Anslaget på 10 miljoner till högt skuldsattajordbrukare föreslås avvecklas. Särskilda medel, 2 miljonerkronor, avsätts för forskningen om älgsjukan. 2 miljonerföreslås till forskning om alternativ till nuvarandeburhönssystem. Ett regeringsförslag om högskoleutbildningpå hästområdet efterfrågas.BakgrundSynen på jordbruk och jordbrukspolitik i harvarierat . kris byggdes ettskydds- och regleringssystem upp som en del avkrispolitiken. ledde mekaniseringoch kemikalieanvändning till starkt ökad effektivitet ilivsmedelsproduktionen. Arbetskraftsbehovet i lantbruketminskade, produktionen ökade, trots att åkerarealenkrympte. Arbetskraft strömmade från areella näringar tillindustri- och tjänstesektor.Utvecklingen ledde till en helt ny problembild förjordbrukspolitiken: kostsam överproduktion, onödigt högapriser, stelhet i produktionsmönster och kraftigamiljöstörningar. En omläggning av det gamla systemet blevalltmer angelägen.1980-talets allt starkare miljöengagemang skapadeförutsättningar för en ny syn på jordbruket. Jordbruketinfogades i den nya aktiva miljöpolitiken. Bådamiljöpropositionerna 1988 och 1991 betonadenödvändigheten av att jordbrukets miljöförstöringupphörde.Med näst intill enhälliga riksdagsbeslut lades detgamla subventions- och regleringssystemet om. De främstamålen var att komma bort från överproduktionen och attskapa ett ekologiskt och djuretiskt tillfredsställandejordbruk.De politiska instanserna och bönderna arbetar sedanlänge tillsammans för minskad användning avhandelsgödsel och kemikalier i jordbruket. är vi, omtendensen håller i sig, bäst i på en matproduktionmed liten eller ingen användning av konstgjordainsatsvaror. Jordbrukets roll i arbetet för det öppnalandskapet och för den biologiska mångfalden betonas somaldrig tidigare. Den regionala fördelningen avjordbruksproduktion lyftes fram som oerhört viktig, ochsom följd därav har stödet till jordbruket i norra ökat.Synen på jordbruket som enbart en garant för att vi skallkunna äta oss mätta är således övergiven. Kvalitet, regionalrättvisa, estetiska upplevelser, god miljö har, förutom självaproduktionen, blivit centrala politiska mål förjordbrukspolitiken. Denna inriktning och dessa mål måstefullföljas.Kritik av regeringens politikRegeringens förslag leder dock i annan riktning, nu såvälsom . Regeringens interna svårigheter att kommaöverens lyser igenom även i budgetpropositionensjordbruksdel. Denna förtjänar kritik från ett flertalutgångspunkter.För det första är det formella sättet att hanterabudgeten djupt otillfredsställande. Liksom närmastföregående år saknas förslag på en lång rad anslagspunkter.Jordbruksministern förbehåller sig att återkomma förstsenare, vad gäller viktiga politikområden: jordbruket inorra , fiskepolitiken, skärgårdspolitiken, ekologiskjordbrukspolitik, utveckling av bioproduktion, denframtida veterinärorganisationen.Detta får såväl från konstitutionell som praktisksynpunkt betecknas som otillständigt. Med ett sådantarbetssätt blir det omöjligt för ,oppositionspartierna och medborgarna att få en rimlig bildav helheten och väga delarna mot varandra. Det är ett sättatt stympa och försvåra utskottsbehandlingen. Det gerslutligen en felaktig bild av budgetens samlade utfall ochdärmed av utgångsläget för den ekonomiska politiken. Detär ekonomiskt förkastligt att i ett läge dåbudgetunderskottet är betydande inte veta vilka eller hurstora utgifter, som kommer längre fram samma år.För det andra skapar regeringens jordbrukspolitikekonomiska bindningar, som riskerar öka statsutgifterna.1990 års livsmedelspolitiska beslut innebar bl.a. enproduktionsanpassning. Överskotten skulle bringas ner.Regeringens politik har gett motsatt resultat. Propositionenredovisar följande utvecklingstendenser:Mjölkinvägningen ökade budgetåret1992/93 och tendensen håller i sig. Investeringar för ökatmjölkkoantal förbereds.Köttdjurens antal ökar -- från 64 1989 till 157 000år 1993. Det är ökning !Trots omställning av spannmålsarealen, där enneddragning har skett från 1 335 000 ha till 1 155 000ha ligger spannmålsöverskottet högt; cirka 1 miljonton. I detta läge där målet om en reduktion på 500 000 hainte nåtts, väljer regeringen att slopa kravet på träda. Detinnebär med stor sannolikhet att ännu större areal kommeratt odlas med spannmål, med ökande kostnader som följd.Konsekvenserna för statens ekonomi av sådanatendenser i produktionen är ingenstans i propositionenberörda.För det tredje kritiserar vi regeringen förbristande öppenhet i kostnadsredovisningen. Man angersumman för direktbidragen till 1.050 miljoner medan det isjälva verket är 1 767. Man anger kostnaden förspannmålsöverskottet till i den sammanfattandeberäkningen, medan man i texterna talar om att detegentligen kostar . Manuppger anslaget för oljeväxtinlösen till 210 miljoner iöversiktstabellen och till i texten.Kostnaden för avvecklingsersättning till mjölkproducenterberäknas till 95--100 miljoner, men man upptar den ibudgeten endast till 25. Man säger sig vilja tömmaregleringskassorna men redovisar inte i vilken grad, hurmycket regleringsmedel som finns eller vilka följder dettafår kommande budgetår.Bakgrunden till dessa oklarheter är naturligtvis, attkostnader för delar av jordbrukspolitiken kan täckas medsåväl regleringsmedel som budgetmedel. Det vilseledande iårets budget består däri att man, genom att i stor stil tillgriparegleringsmedel, ytligt sett ger en falsk bild avbudgetutfallet. Man redovisar för hela Litt. B en besparingpå -- men detta uppnås genom att mantar ut drygt 1 400 miljoner ur regleringskassan. Iverkligheten handlar det alltså om en ökad utgift.Genom det stora uttaget av regleringsmedel påverkas ocksåsituationen budget.Även tidigare regeringar har naturligtvis använt sig avregleringsmedel. Det som är nytt är att man nu söker geintryck av en falsk besparing och över huvud ger en oklarbild av de verkliga förhållandena. Enligt vår mening bör ifortsättningen en fullständig redovisning ges över samspeletmellan budget och regleringsmedel, liksom över kassornasställning.Alternativ till propositionenDe huvudsakliga utgångspunkterna för vårtbudgetalternativ vad gäller jordbrukspolitiken ärsatsningpå ekologiska brukningsmetoder långsiktig minskning avkemikalieanvändning inkomststöd i stället förarealbidrag minskade kostnader föröverskottsproduktion satsning på komsumenternaVi vet att den ekologiska odlingen vinner allt fleranhängare. Marknaden växer i takt med människors insiktoch medvetande. vi har redan tidigare prioriterat dennaodling och gör så även fortsättningsvis. Mot regeringens 10miljoner kronor yrkar vi , dvs. en ökadkostnad på . En del av dessa pengar börgå till upplysning, utbildning samt omställning.Miljöavgifter bör införas på handelsgödsel samt ensärskild avgift på bekämpningmedel. Att regeringenavskaffade prisregleringsavgifterna med att manåter började uppmuntra överskottsproduktion av spannmålär negativt från ekologisk synpunkt. Utan avgifter och medökad spannmålsareal riskerar man också en ökning avkemikalieanvändningen. Vårt förslag till miljöavgifterinnebär följande:Handelsgödsel /kg kadmium fr.o.m. 5 gr per ton fosfor /kgfosfor /kg kväveBekämpningsmedel / dosAvgifterna ger en inkomst till statskassan på ca 400miljoner kronor.Direktbidraget (inklusive arealstöd) är i budgetanslagetLitt. B 9 upptaget till 1.550.000.000 minus500.000.000=1.050 miljoner. I förhållande till aviseratbelopp anger regeringen på annan plats i propositionen attden totala summan är . Skillnadenavser regeringen att täcka med medel ur regleringskassan.Vi menar att direktbidraget skall minskas med . Detta sker genom att arealbidragetavskaffas (=1.350) och att ekologisk odling ökas med 40miljoner.Vårt alternativ till arealbidrag är inkomststöd med 607miljoner. Arealstöd tenderar att gynna de storavegetabilieproducenterna på andra jordbrukares relativabekostnad. Inkomststödet ger möjligheter till en rimligarefördelningspolitisk stödprofil. Med vårt förslag når vi ipraktiken en besparing på pådirektbidragets anslag.Överskottsproduktion av spannmål bör inte stimulerasoch statens kostnader för export av överskottet börnedbringas. Budgetpropositionen anger statens kostnad förexportsubvention till 610--. Enligtuppgifter från Spannmålskontoret kan kostnaden (inkl.lagring, administration och s k produktexport men exkl.restitution av förmalningsavgifter) fastställas till 718miljoner kronor. Vårt alternativ med ett inlösenpris på 0.90kr gör exportkostnaden lägre.Med detta och med inriktningen i övrigt av våra förslagkommer dessutom de framtida överskotten att minska ochdärmed ytterligare sänka kostnaderna.Den sammanlagda förändringen av anslaget B 9 blir dåföljandeSpannmålsexport-- 150 milj krArealbidrag-- 1 350Inkomststöd + 607Ekologisk odling+ 40-- 853 milj krI övrigt föreslår vi följande förändringar ibudgetförslaget:Vi föreslår att anslaget B 5 avvecklas. Anslaget avser 10miljoner kronor till skuldtyngda lantbrukare. Anslagettillkom i samband med omställningen, dess syfte var attstötta jordbrukare som på grund av omställningendrabbades särskilt. Anslaget har utnyttjats mycket litet ochvi ser det därför som möjligt att avveckla det. Det innebären besparing på 10 miljoner kronor.I enlighet med vår motion i anslutning till regeringensskrivelse om burhöns vill vi öka anslaget tillLantbruksuniversitetet med . Dessapengar skall specialdestineras till forskning om alternativ tilldagens bursystem för höns. Vi vidareutvecklar dessa tankari en separat motion.Under hösten 1993 har en arbetsgrupp inomJordbruksdepartementet presenterat en promemoria sombehandlar den högre utbildningen inom hästområdet.Hästsektorn i är betydande. Till detta kommer totalisatorspel som under 1993översteg . Ca 7 000 personer sysselsättsinom sektorn på heltid, ca 25.000 på deltid. Hästen är avbetydelse för det svenska jord- och skogsbruket, somarbetshäst och som ett djur som håller landskapet öppet.Därjämte är travsport och fotboll landets störstapubliksport. Ridning är en sport i tilltagande. utövarca 300 000 personer ridning som fritidssysselsättning. Detär den största flickidrotten. Ridhus fyller på många platserrollen som fritidsgård för unga.Vi anser att de hästlinjer som utvecklats på våranaturbrukslinjer bör få en ytterligare påbyggnad i form avhögskolelinjer. bör vara huvudmanför dessa. , och Wången bör alla varadelaktiga i denna högskoleutbildning.Regeringen skriver att den avser att återkomma senarei frågan. Vi förutsätter att detta sker omgående.I en alltmer internationaliserad jordbruks- ochlivsmedelspolitik kommer importen av utländsk mat att ökai . Till detta kan läggas att möjligheter tillbra märkning av livmedel genom och eneventuell EU-anslutning reduceras. Det är enbart upplystaoch medvetna konsumenter som kan utgöra en motvikt motmarknaden i detta avseende. Vi föreslår därför ett nyttanslag på . Dessa pengar skall förvaltas avKonsumentverket och kunna disponeras av exempelviskonsumentrörelser och handikapporganisationer.När det gäller jordbruket i norra avserregeringen att återkomma. Bakgrunden är sannolikt delsden översyn som gjort och vars resultatregeringen inte kunnat värdera, dels förhandlingarna medEU på jordbrukets område. Det är illavarslande attregeringen på detta sätt helt avstår från att avlämna någonpolitisk position i denna för jordbruket och stora delar avSverige så viktiga fråga. En regional livsmedelsproduktionhar betydelse ur kvalitets-, transport-, miljö-, energi- ochregionalpolitisk synvinkel. En kraftig reduktion skullesåledes på en mängd områden påverka . Viförutsätter att regeringen i förhandlingsarbetet inte byterbort stödet till jordbruket i norra avser även att återkomma beträffandeträdgårdsnäringen. Det är illavarslande. Trädgårdsnäringenbehöver, inte minst efter upphävandet av importstoppet avfrukt, besked om villkoren för produktionen. Vi utvecklardetta i en separat motion där vi också anslår 27 miljonerkronor för åtgärder på trädgårdsnäringens område.Vårt alternativ jämfört med regeringens blir följande:minskning av direktbidrag med 703 miljoner (arealstödminus inkomststöd) minskat exportbidrag för spannmålmed 150 miljoner ökad satsning på ekologisk odling med40 miljoner två miljoner till forskning om alternativ tillburhöns (separat motion) till forskningom älgsjuka (separat motion) tillträdgårdsnäringen (separat motion) fem miljoner tillkonsumentsatsning. avveckling av stöd till särskiltskuldsatta jordbrukare ger 10 miljoner kronormiljöavgifter som ger en intäkt på ca 400 miljoner kronorÖvrigtOmställningenI beslutet om den nya livsmedelspolitiken uppdrogriksdagen åt regeringen att utreda om extensivt bete kundegodkännas som omställningsåtgärd. Så blev också fallet.Det innebär att betesdriften skall bedrivas med egna djureller permanent inackorderade hästar, att rekryteringsdjurför mjölkproduktion ej får beta på det extensiva betet ochatt det skall finnas för verksamheten lämpliga byggnader påföretaget.I förordningen om omställningsstöd skall vid prövningenhänsyn tas till naturvårdens och kulturmiljövärdenasintressen. I ett antal fall har dessa intressen inte kunnathävdas på grund av att möjligheter att få dispens från kravpå djurslag för betning icke har medgivits. Dispens börkunna ges exempelvis för inhyrda köttdjur, får ochutegångssvin. Långsiktiga avtal mellan markägare ochkommun eller länsstyrelse bör vara en förutsättning fördispens. Regeringen bör ges detta tillkänna.GenbanksarbetetEnligt propositionen om Biologisk mångfald arbetarJordbrukverket och dess med bevarandetav det genetiska materialet på husdjursområdet.Enligt vad utskottet senare erfarit saknarGenbanksnämnden resurser för sitt arbete. Detta hotarbland annat uppföljningen av inventeringen av fjällrasensom utfördes --92.Vi vill att regeringen förtydligar Genbanksnämndensuppdrag och avsätter resurser så att den kan utföra sittarbete. Medel för detta bör erhållas genom en omfördelninginom anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens hantering avbudgetarbetet på jordbrukets område,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida redovisning av medeltill jordbruket,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökning av anslaget tillekologisk odling från 10 000 000 till ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inkomststöd som alternativ tillarealstöd,5. att beslutar att till anslaget B 9 anslå1 ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av anslaget B 5 ochdärmed sammanhängande besparing på 10 000 000 kronor.7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökning av anslaget tillLantbruksuniversitetet med avseendeforskning om alternativ till burhöns,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskoleutbildning påhästområdet,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytt anslag på förkonsumentupplysning, m210. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till jordbruket i norraSverige,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till dispens omextensivt bete i omställningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av miljöavgifter,313. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Genbanksnämndensverksamhet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om inriktningen avjordbrukspolitiken.