mot · GH02N259 · 1994-01-25 00:00:00 — Jag har tidigare -- bl a i en motion till 1989/90 årsriksmöte -- aktualiserat frågan om hur spararna, i vad somidag går under benämningen värdepappersfonder, ska gesökat inflytande över fondernas placeringar och detinflytande som fondernas aktieinnehav ger på respektivebolags bolagsstämma.Bakgrunden till min motion var att de som sparade i enaktiefond, enligt tidigare lagstiftning, hade rätt att utseledamöter i de s.k. fondbolagens styrelse, vilkaadministrerar värdepappersfonderna. Dessa ledamöterutsågs i sin tur på en s.k. andelsägarstämma. Genom förslagfrån den dåvarande socialdemokratiska regeringen komdenna rättighet i praktiken att starkt begränsas.I motion N367 1989/90 framhöll jag bl.a.:Delägarna i en aktiefond har, enligt gällande lagstiftning,rätt att utse en ledamot i fondbolagens styrelse för varjepåbörjat tretal ledamöter. Dessa ledamöter väljs på en s.k.andelsstämma. På andelsstämman har ägarna rätt attförutom att välja ledamöter i det s.k. fondbolag somförvaltar fondens tillgångar även ställa frågor och fåinformation om förvaltningen. Om delägarna är missnöjdamed förvaltningen kan de besluta att byta fondbolag. Dehar även rätt att utöva rösträtt för fondens aktier.Frågan huruvida de som sparar i en värdepappersfondockså ska ges inflytande över hur fonderna t.ex. användersina röster på de bolagsstämmor, där fonderna genom sittägande har möjlighet att utöva inflytande, fick hösten 1993förnyad aktualitet genom debatten om det föreslagnasamgåendet mellan . Belysande fördenna diskussion var att intresset för hurvärdepappersfonderna skulle agera på Volvosbolagsstämma var mycket litet. Det tycks ha varit enallmänt accepterad uppfattning att fonderna skulle utövasitt inflytande på stämman på det sätt som debanker/fondkommissionärer m.fl., som administrerarsjälva fondbolagen, önskade. Däremot var intresset för hurde som satsat sina sparmedel i fonderna önskade attfondernas ägare skulle agera på Volvos stämma nära nogobefintligt.I en reservation till näringsutskottets betänkande nr 4 --där min motion behandlades -- framhöll representanter förModerata samlingspartiet, , ochMiljöpartiet i en reservation bl.a. följande.Utskottet delar motionärens uppfattning att det ärbetydelsefullt att andelsägarna -- genomandelsägarstämmor eller på motsvarande sätt -- får ettdirekt inflytande på sammansättningen av fondbolagensstyrelser.Som tidigare antytts beslöt för mindre än ettår sedan att de försäkringstagare som tecknar livförsäkringmed aktiefondsanknytning skulle -- med analog tillämpningav bestämmelserna i aktiefondslagen -- få ett sådantinflytande i de fondbolag som förvaltarförsäkringspremiefonder. Det framstår därför som fögakonsekvent att nu införa en ordning som i realiteten tordeleda till att finansinstituten stärker sitt grepp överfondbolagen och att andelsägarstämmor blir sällsynta.Liksom regeringen anser utskottet att det är önskvärtmed en avreglering i fråga om värdepappersfondernasorganisation och verksamhet. Det bör dock inte drivas sålångt att det demokratiska inslaget som systemet medandelsägarstämmor representerar går förlorat. Utskottetförordar därför, i anslutning till berörda yrkandet i motion1989/90:N367, att regeringens förslag till lag omvärdepappersfonder kompletteras med en paragraf avsamma innebörd som 7 paragrafen aktiefondslagen. Denreservbestämmelse enligt vilken andelsägarrepresentanter ivissa fall kan utses av bör dock gälla endastövergångsvis. Det är risk för att personer som utses avlänsstyrelsen kommer att uppfattas som statligakontrollanter. Regeringen bör med det snaraste återkommatill med förslag till en lämpligare utformning avparagrafen.Det pågår inom en vissöversyn av det regelverk som reglerarvärdepappersfondernas och de s.k. fondbolagensverksamhet. Därvid bör de frågor som jag berört i dennamotion aktualiseras och regeringen skyndsamt återkommatill med förslag.I den tidigare refererade motionen aktualiserade jagäven de problem som kan uppstå genom kopplingen mellanaktiefonder och banker. Jag framhöll därvid bl.a. följande.För närvarande är många fonder, enligt min uppfattning,i alltför hög grad knutna till de stora bankerna. Risken finnshärigenom bl.a. att fonderna utnyttjas för att stärkarespektive banks ''intressesfär'' i stället för att prioritera engod avkastning å aktiespararnas insatta kapital. Dennafråga bör ges ökad uppmärksamhet genom attmöjligheterna för bankerna att äga aktier i placeringssyfteövervägs. Det kan därvid uppkomma intressekonfliktermellan fondernas intresse och bankens intresse. Särskiltallvarlig kan denna risk bli ifall aktiefondägarnas kontrollvia andelsstämmor försvinner.Även denna frågeställning har fått förnyad aktualitetgenom utvecklingen i och att flera av de tidigarefondkommissionärerna -- t.ex. & --ansökt om bankoktroj för att därmed kunna bedrivabankverksamhet.En ökad bodelning mellanvärdepappersfonder/fondbolag/banker är önskvärd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om andelsägarinflytande i s.k.värdepappersfonder och fondbolag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kopplingen mellan banker,fondbolag och värdepappersfonder.