mot · GI02Fi13 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. I propositionen föreslås återinförande avdubbelbeskattningen på bl.a. aktier och andelar i ekonomiskaföreningar.Vi anser att en naturlig konsekvens av detta är attavdragsrätten för insatsränta i ekonomiska föreningar ocksååterinförs. I propositionen (s. 49) sägs visserligen bl.a.följande: ''...är det inte aktuellt att återinföraAnnellavdraget eller motsvarande avdrag för ekonomiskaföreningar.'' Vi anser dock att jämförelsen medAnnellavdraget inte är helt självklar, och i vart fall intetillräckligt skäl för att inte återinföra avdragsrätten förinsatsränta.Beskattningsreglerna för ekonomiska föreningaröverensstämmer i stort med de bestämmelser som gäller föraktiebolag. I princip förelåg alltså dubbelbeskattning avekonomiska föreningar fram till slopandet avdubbelbeskattningen. Dubbelbeskattningen hade dockbrutits igenom på tre punkter. Den ekonomiska föreningenhade nämligen avdragsrätt för kooperativ utdelning,insatsutdelning och ränta på förlagsinsatser. Avdragsrättenför insatsränta tillkom års taxering.Beslutet hade föregåtts av Kooperationsutredningensöversyn av föreningarnas möjligheter till kapitalanskaffning(SOU 1981:60). I propositionen (1983/84:84 s. 29)konstaterade departementschefen bl.a. att den lågasjälvfinansieringsgraden var ett problem för den kooperativaföretagssektorn. Vid riksdagsbehandlingen uttaladenäringsutskottet (NU 1983/84:24 s. 7) följande:De kooperativa företagen utgör, som industriministernframhåller, vid sidan av privata och samhällsägda företag enviktig del av det svenska näringslivet. Kooperationen har ettstort inflytande på den ekonomiska och sociala utvecklingenoch tillgodoser väsentliga demokratiska värden.Kooperationen kan bidra till en effektivisering avnäringslivet bland annat genom att verka för högre kvalitetinom produktion och distribution. Kooperationen har visatatt ekonomisk effektivitet och demokrati väl låter sigförenas.Vi vill också erinra om att inkomstskatten för ekonomiskaföreningar tidigare av samma skäl var lägre än för aktiebolag.Som en konsekvens av det generella slopandet avdubbelbeskattningen och slopandet av Annellavdragetbeslutades att avdragsrätten för insatsränta och ränta påförlagsinsatser skulle slopas. Därmed uppnåddes en i dettaavseende fullständig likhet mellan aktiebolag ochekonomiska föreningar.I motiveringen (prop. 1993/94:50 s. 190) till slopandet avavdragsrätten för insatsränta förbigicks helt de motiv somanfördes för införandet av avdragsrätt, nämligen dels att inågon mån kompensera att det är svårare att klarakapitalanskaffningen via medlemskretsen än viaaktiemarknaden, dels att en ekonomisk förening i realiteteni stor utsträckning ändå var enkelbeskattad genom rätten tillavdrag för kooperativ utdelning. Vi noterar att slopandet avavdragsrätten inte tagits upp i den utredning som föregickslopandet av dubbelbeskattningen; det kom först ipropositionen.Det har i praktiken visat sig att ekonomiska föreningar oftahar en för låg andel riskkapital i form av inbetaldamedlemsinsatser. Det har visats bl.a. i Civildepartementetsrapport ''Kapitalanskaffning i nya kooperativa företag'' (Ds1993:32). Vissa problem inom konsumentkooperationen kansannolikt också till viss del förklaras med för låg andelinsatskapital. Det är därför angeläget att ekonomiskaföreningar i någon mån kompenseras för bristen på tillgångtill den sedvanliga riskkapitalmarknaden.Syftet är , i fråga om företagsbeskattningen, att återgåtill den nivå på skatteuttagen, som gällde till och med år1993. Ett återinförande av det utdelningsavdrag, det såkallade Annellavdraget, som aktiebolagen tidigare kunnatgöra har dock ansetts vara förknippat med vissa problem. Dethar pekats på att ett sådant avdrag är internationelltavvikande och att det kan medföra en överflyttning avskatteintäkter från till andra länder. För närvarandeär det därför inte aktuellt att återinföra Annellavdraget utanfrågan bör bli föremål för ytterligare prövning. I syfte attjustera ned skatteuttagen på företagen till den nivå somgällde tidigare och för att främja riskkapitalförsörjningenföreslås att stämpelskatten på nya aktier slopas.De faktiska förhållandena är således helt andra förkooperativa föreningar än för aktiebolag. Enligt våruppfattning är det därför fel att utan vidare behandla dekooperativa föreningarna på samma sätt som aktiebolagen.Föreningarna verkar enbart i för att främjamedlemmarnas ekonomiska intresse. De internationellaaspekterna är inte giltiga här och någon kompensation i formav slopad stämpelskatt kommer föreningarna inte iåtnjutande av. I stället finns anledning att ta fasta på de motivsom låg bakom lagstiftning om att införaavdragsrätten för utdelning.Vi yrkar därför att 2 § 8 mom. lagen om statliginkomstskatt återställs i den lydelse det hade till och med1994 års taxering.I samband med skattereformen fastställdes ett tak för hurhög utdelning från fåmansföretag som får kapitalbeskattas. fall personalägda företag drivs i form av ekonomiskförening saknas möjlighet att fullt ut utnyttja detta på grundav begränsningen i 10 kap. 2 § föreningslagen som begränsarinsatsräntan till diskontot + . Med dagensstatslåneränta respektive diskonto innebär skatteregeln entillåten ränta på medan föreningslagsregeln innebären högsta tillåten ränta på ca 9 %.Begränsningsregeln i föreningslagen bör därför modifierasbl.a. för att medlemmarna i personalkooperativ i fullutsträckning skall komma i åtnjutande av kapitalbeskattningi samma utsträckning som delägarna i ett aktiebolag.Det bör vidare i annat sammanhang utredas huruvida detär lämpligt att terminologin i 2 § 8 mom. första stycketanpassas till motsvarande terminologi i 10 kap. 1 § lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar. Lagen om statliginkomstskatt talar om ''rabatt och pristillägg'' medanföreningslagen talar om ''efterlikvider, återbäringar ellerliknande''. Det torde stå klart att det är samma sak somåsyftas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återinföra 2 § 8 mom. lagen omstatlig inkomstskatt i den lydelse den hade årstaxering.