mot · GH02Sk39 · 1994-03-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:151 Rättssäkerhet vid beskattningen Allmänna synpunkterI ett modernt välfärdssamhälle krävs ett betydandeskatteuttag. Skattesystemet måste då utformas på ett sådantsätt att det upplevs som rättvist och begripligt av deskattskyldiga.Även under sådana förhållanden krävs dock ettbetydande mått av kontroll. En skatteuppbörd utan eneffektiv kontroll gör att skattefusk och avanceratskatteundandragande ökar. Detta i sin tur leder tillminskade skatteinkomster och snedvridningar påmarknaden. Då hotas förtroendet för skattesystemet ochden grundläggande samhällssolidariteten försvagas.Kontrollinsatserna måste i sin tur läggas fast inom engrundläggande rättsordning för att trygga de skattskyldigasrätt till likformig och rättvis behandling. Det finns dessutomlegitima behov av att skydda den enskildes integritet iförhållande till samhället.Det finns en rad fall där problem har uppstått mellan detlegitima kontrollbehovet, och kravet på förutsägbarhet förde skattskyldiga och deras legitima rätt till skydd för denpersonliga integriteten. I flera fall har också den enskildesrätt kränkts i förhållande till det allmänna. Exempel somväckt stor massmedial uppmärksamhet är''Hjortbergsfallet'', och processen kring problem har dock huvudsakligen redan åtgärdatsgenom förnyad lagstiftning och bättre utbildning inom derättsvårdande och kontrollerande myndigheterna. Det kanockså konstateras att en betydande del av denna utvecklinghar skett . Ett exempel på en sådanlagstiftning är reglerna om F-skattebevis.Enligt mening har denna strävan tillförstärkt skydd för den enskildes rätt i vissa fall gått så långtatt det allmänna kontrollintresset eftersatts. Det gäller t.ex.slopandet av den s.k. generalklausulen mot skattefusk -- enregel som tillämpats med stor återhållsamhet men som hadeen betydande preventiv effekt.Många rapporter -- bl.a. revisorers rapport1993/94:6 Den ekonomiska brottsligheten ochrättsamhället -- visar att den ekonomiska brottsligheten ärett stort och växande samhällsproblem.I den enhälliga rapporten kartläggs problemet menrevisorerna presenterar inte i detta skede några konkretaförslag. Revisorerna avvaktar i stället en bredremissomgång och aviserar att man efter denna skallredovisa ett samlat åtgärdspaket.Även i har beslut tagits för att stärkakampen mot den ekonomiska brottsligheten och avanceratskatteundandragande. har utökat regeringensföreslagna satsning mot den ekonomiska brottsligheten från100 till , anvisat ytterligare medel tilltullverket, och förväntas anslå en betydande summa inomjustitieutskottets beredningsområde ()för kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Mot bakgrund av denna utveckling -- dels denförstärkning av den enskildes rätt som skett ,dels insikten om den ekonomiska brottsligheten som ettstort och växande samhällsproblem -- bör avvägningarnamellan det allmännas intresse och den enskildes intresse skeunder samordnade former.Vänsterpartiet förnekar inte att det kan finnas behov avatt ytterligare stärka den enskildes rätt på vissa särskildaområden, men sådana förändringar måste avvägas mot deförstärkta insatser som behöver göras i kampen mot denekonomiska brottsligheten.Enligt mening utgörRättssäkerhetskommitténs betänkande, SOU 1993:62, frånden ett värdefullt bidrag till kartläggningen avde rättssäkerhetsfrågor som alltjämt kvarstår inomrättsordningen och dess tillämpning. När det gäller mångaav kommitténs förslag menar dock att de medfog kan ifrågasättas och kritiseras.För att fatta beslut med anledning av utredningen såfordras därför ytterligare överväganden. Sådana beslut bördessutom enligt mening samordnas med deöverväganden som skall ske med anledning av denåtgärdskatalog som revisorer avser attpresentera i en skrivelse till med anledning av sinrapport ''Den ekonomiska brottsligheten ochrättsamhället''.När det gäller den nu aktuella propositionen anserVänsterpartiet att propositionen uppvisar i stort sett sammabrister som det kommittéförslag som legat till grund förregeringens förslag. Vi vill därför citera urCivilekonomernas remissyttrande i ärendet,som enligt vår mening äger full tillämplighet även påpropositionen.Skatteförvaltningen har omorganiserats och såvälRegering, Riksdag som olika branschorganisationer ochRiksskatteverket signalerar behov av krafttag motekonomisk brottslighet och en ökad revisionsverksamhetplaneras. Att i detta läge införa ett administrativtkomplicerat, teoretiskt ofullgånget, praktiskt ohanterligtoch ur effektivitetssynpunkt oöverblickbart förfarandesynes inte försvarbart. Betydande resurser för utbildning avskatterevisorerna och inte minst domstolarna kommerdessutom att krävas.Några tungt vägande argument för ett brådstörtatgenomförande av förslagen har inte framförts. Kommitténhar inte heller påvisat att skattemyndigheterna utnyttjateller tillämpat nuvarande regler på ett urrättssäkerhetssynpunkt otillfredsställande sätt, vilket skullemotivera ett snabbt ingripande med lagstiftning.Vänsterpartiet anser således att propositionen harsådana brister att den inte bör läggas till grund förlagstiftning. Ett genomförande av förslagen skulle mycketallvarligt kunna försvåra bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten.Vänsterpartiet föreslår därför att propositionen avslås idess helhet och att regeringen återkommer med förslag idessa frågor, så att kan fatta ett sammanhålletbeslut -- dels med hänsyn till behoven av att stärka kampenmot den ekonomiska brottsligheten, dels med hänsyn tillbehovet av ett fullgott skydd för den enskildesrättssäkerhet. Detta bör kunna ske under hösten 1994.Vi avser att i det följande gå in på vissa särskilt allvarligabrister i propositionen.2. Revision enligt taxeringslagen 2.1 TredjemansrevisionMöjligheten att besluta om s.k. tredjemansrevisionslopas och ersätts med en möjlighet att förelägga tredje manatt lämna uppgift eller visa upp handling. Det är fullständigtaningslöst att tro att tredje man kommer att samarbetalojalt vid skriftliga förelägganden på samma sätt som i frågaom de obligatoriska kontrolluppgifterna. De uddabetalningarna kan avsiktligt eller oavsiktligt komma attutelämnas i svaret. Erfarenheten är att företagens lojalitetmed sina kunder, leverantörer osv. oftast är större änlojaliteten mot skattesystemet.Brottsförebyggande rådet () har i enforskningsrapport ''skatterevision i sju branscher'', BRÅ-PM 1992:2 bl.a. pekat på att en av de mest verksammametoder som kan användas vid skatterevision är att inhämtaselekterad information ur affärsförbindelsernasräkenskaper. Redan verifikationernas utseende ger ofta engod indikation av ''kontrollnyttan''. Denna dimension gårhelt förlorad vid det föreslagna skriftligauppgiftslämnandet.Förslaget till ändring av 3:e kapitlet 8 § taxeringslagenbör avslås utom såvitt gäller att sista meningen i förstastycket som lyder ''Taxeringsrevision får inte göras hosmyndigheter'', upphävs. Detta innebär att Vänsterpartiettillstyrker möjligheten till taxeringsrevision även hosmyndigheter.2.2 Revision av löpande beskattningsårRegeringen föreslår att den nuvarande möjligheten i 3kap. 11 § TL att verkställa taxeringsrevision för kontroll avlöpande beskattningsår tas bort.Riksskatteverket anser att ett borttagande avmöjligheten att kontrollera löpande år får orimligakonsekvenser för skattemyndigheternas möjligheter attbedriva en effektiv kontroll. påpekar attförslaget är oförenligt med det sätt på vilket allrevisionsverksamhet bedrivs. Huvuddelen av allarevisioner är integrerade, dvs. omfattar såväl inkomst- ochmervärdesskatt som källskatte- och avgiftskontroll. Desenare, liksom all periodkontroll, görs på löpande år.Därtill kommer att man vid flera typer avskatteundandragande transaktioner utnyttjat företag medolika räkenskapsår och nybildade bolag vilket gör deföreslagna tidsrestriktionerna olämpliga.Vi motsätter oss borttagande av möjligheten attverkställa taxeringsrevision avseende löpandebeskattningsår.2.3 Revision hos fysisk personMöjligheten att besluta om revision av fysiska personersom inte bedriver näringsverksamhet föreslås borttagen.Riksskatteverket anser att revision måste få ske hosfysisk person vid omfattande värdepappershandel utan attnäringsverksamhet föreligger. Ett annat exempel somnämns är om revision görs för att kontrollera en skattskyldigsom redovisar negativ mervärdesskatt och därigenom gerintryck av att vara näringsidkare.Genom avslagsyrkande på förändring av3 kap. 8 § kvarstår denna möjlighet.3. Undantagande av handlingarI propositionen förslås att möjligheterna att undantahandlingar från revision utökas kraftigt.Många remissinstanser har kritiserat detta förslag somalltför långtgående. Här behöver förnyade övervägandegöras där samhällets intresse av effektiva insatser motekonomisk brottslighet ges större tyngd. Vi anser attförslaget till förändrad lydelse av 3 kap. 13 § TL bör avslås.4. Förmånsrätten för betalningssäkrade fordringarDen särskilda förmånsrätten för betalningssäkradefordringar föreslås avskaffad.Riksskatteverket påpekar att enbart i samband medindrivning mot s.k. skalbolag har närmare 200 miljonerkronor säkerställts genom betalningssäkring. Omförmånsrätten för skatter och avgifter slopas torde statengöra betydande förluster och i flertalet fall gå miste ombetalning. TCO anser att den föreslagna förändringen kanfå till följd att oseriösa företag återigen börjar betraktaskatter som extraordinära utgifter.Regeringen är här antingen aningslös eller försöker förariksdagen bakom ljuset när man under punktenekonomiska konsekvenser hävdar att förslagen inte medförnågra effektivitetsförluster. Det är uppenbart att statenkommer att gå förlustig betydande skatteintäkter omriksdagen antar propositionen som denekonomiska brottsligheten får rejäl draghjälp.Vänsterpartiet kan inte acceptera förslaget om att densärskilda förmånsrätten skall avskaffas.5. ÖverraskningsrevisionerUtformningen av förslaget till lag om särskildatvångsåtgärder i beskattningsförfarandet är sådan attkontrollmöjligheten genom överraskningsrevisioner ipraktiken tas bort. Inom vissa verksamheter kommernödvändiga utredningsmöjligheter att bli definitivtförlorade. Det är egendomligt att regeringen nu kommermed detta förslag lagstiftningen oms.k. gryningsräder för kontroll av om näringsidkare följtEES-avtalets konkurrensregler trätt i kraft. Regeringenyppade då inte några dubier om risk för integriteten hos deutsatta företagen. Förslaget till utformning av lag omsärskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet kan integodtas i det nu angivna hänseendet. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition1993/94:151,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör återkommamed förslag enligt vad i motionen anförts under avsnitt 1,3. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill ändrad lydelse av 3 kap. 8 § taxeringslagen förutom attförsta stycket fjärde punkten i nämnda lagrum utgår,4. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagetatt upphäva 3 kap. 11 § tredje stycket taxeringslagen,5. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill ändring av 3 kap. 13 § taxeringslagen,6. att , vid avslag på yrkande 1, avslår förslagettill ändring av 8 och 9 §§ förmånsrättslagen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överraskningsrevisioner underavsnitt 5.