ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K426 · 1994-01-25 00:00:00 — Barnpornografibrott innebär att någon i bild skildrarbarn i pornografisk bild med uppsåt att bilden sprids. Olagavåldsskildring innebär att någon skildrar sexuellt våld ellertvång med uppsåt att bilden sprids. Ingen av gärningarnaanses brottslig om den med hänsyn till omständigheterna ärförsvarlig. Innehav av sådana alster är inte kriminaliserat.Motionen går ut på att innehav av barnpornografi ocholaga våldsskildring skall kriminaliseras.BarnpornografiMed anledning av att Justitiedepartementetspromemoria ''Ökat skydd för barn. Ytterligare åtgärdermot sexuella övergrepp m m.'' ej innehåller förslag på ökatskydd i den omfattning som skulle behövas, föreslås att detlagstiftas om förbud att inneha pornografiska alster, i formav tidskrifter, film, videogram samt disketter fördataprogram. Med detta menar vi allt tänkbartpornografiskt material som finns eller i framtidenproduceras.Sverige har antagit där det bl a ståratt ''varje land skall vidta alla lämpliga åtgärder för attförhindra att barn utnyttjas i pornografiska föreställningaroch pornografiskt material''. Begreppet barn, menar vi,skall följa konventionen. Med barn menas alla personerunder 18 år.Under en interpellationsdebatt i kammareuppgav svarande statsråd att regeringen ''självfallet tar FN:sbarnkonvention på största allvar och gör allt för att uppfyllavåra folkrättsliga förpliktelser enligt konventionen''.Den utredning inom somstatsrådet hänvisade till innehåller dock inte på långt när deförpliktelser som FN uppmanar till.I samband med de vidrigheter som avslöjats i polisenssenaste utredning om barnpornografi och barntortyr måsteen integritetsdebatt startas. En del av vårastraffprocessuella regler förefaller ta större hänsyn till, i dethär fallet, de vuxnas integritet att inneha barnpornografiskaalster än de exploaterade barnens integritet -- barn somutnyttjas, kränks, förnedras och skadas i perversa syften.Sexuella våldsskildringarDetsamma gäller de sexuella våldsskildringar där vuxnakvinnor förekommer. Barnet som passerar en vissåldersgräns och betraktas som vuxen blir ju inte mindreförnedrat för det.ROKS, för kvinnojourer i ,har länge påtalat de vidrigheter som många kvinnor utsättsför, t ex s k fistfucking, där man för in en hand ellerknytnäve i kvinnans slida med omfattande vävnadsskadorsom följd.Även dessa vidriga och perversa skildringar föreslår viblir föremål för samma lagstiftning, dvs förbud motinnehav. Detta är en viktig jämställdhetsfråga. Samhälletbör inte tolerera att kvinnor förnedras och utnyttjas ipornografiska våldsskildringar. Förslaget omfattar även desituationer där män utnyttjas på samma sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att förbjuda innehav avbarnpornografi i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar utvidga förbudet mot olagavåldsskildring till att även avse innehav.
mot · GH02K427 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är olagligt enligt pornografilagen attproducera och sprida barnpornografi. Däremot är det i daginte straffbart att inneha barnpornografi.Trots att både produktion och spridning är olagliga,räcker det inte för att komma åt handeln. En stor del avpornografin spelas in långt bort i fattiga länder, framför allti . Dit når ingen svensk lag mot att producerabarnpornografi.Behovet av att kriminalisera innehav av barnpornografiär starkt och kommer att öka än mer i framtiden.Utvecklingen av databaserad kommunikation har på senareår gått mycket snabbt. Med den nya datatekniken blirkopiering och distribution av barnpornografi än svårare attavslöja. Om inte kriminaliserar innehavet, ger vi ipraktiken handeln med barnpornografi fritt fram utan attsamhället kan ingripa.Barnpornografin har ett starkt samband med sexuellaövergrepp mot barn. Den nya tekniken gör att dessa alstersprids snabbt och lätt. Denna insikt har gjort att ett flertalinternationella institutioner uppmanat världens länder attkriminalisera innehav av barnpornografi.I dag har många länder hörsammat dessa maningar.Norge och förbjöd innehav av barnpornografihäromåret. och gjorde det . I taktmed att det ena landet efter det andra skärperlagstiftningen, kommer handeln att koncentreras till deländer där det är mest riskfritt.En kriminalisering av innehavet skulle kraftigt förbättrapolisens möjligheter att utreda barnpornografibrott.Misstänkta köpare skulle kunna granskas, deras hemgenomsökas och betydligt mer material beslagtas. Då kanpolisen finna ytterligare spår för att identifiera offer ochderas förövare, liksom även andra nätverk för distribution.De pedofila köparna skulle kunna straffas och/eller gesterapi för att stävja deras onormala sexuella dragning tillbarn.Avsikten med att kriminalisera innehavet är att markeraett tydligt ställningstagande från samhällets sida mot attutsätta värnlösa barn för förnedring och lidande. Samtigtges polis- och rättsväsende ett bra instrument för att ingripanär det är påkallat.En kriminalisering kräver en grundlagsförändring.Barnkonventionen som antogs av FN 1989 och som Sverigekort därefter ratificerade kräver att barnens bästa ska sättasi främsta rummet. I artikel 34 står att konventionsstaternaska förhindra: att barn tvingas eller förmås att delta iolaglig sexuell verksamhet att barn utnyttjas förprostitution eller annan olaglig sexuell verksamhet attbarn utnyttjas i pornografiska föreställningar och ipornografiskt material.Om vår grundlag bryter mot måste viändra grundlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriminalisering av innehav avbarnpornografi.
mot · GH02K429 · 1994-01-25 00:00:00 — En 18-årsgräns för biograffilm har i sitt delbetänkande ''En gränsför filmcensuren'' (SOU 1993:39) pekat på de fördelar somskulle åstadkommas genom att införa ytterligare enåldersgräns, , för visning av biograffilm. Tidigareåldersgränser ska finnas kvar oförändrade. Samhället harett ansvar för barn och ungdom inte minst genom att Sverigeratificerat FNs konvention om barnens rättigheter. I dennakonvention åtar sig konventionsstaterna att utvecklariktlinjer som skyddar barnet mot information och materialsom är till skada för barnets välfärd.Vidare ger en 18-årsgräns signaler från vuxenvärlden attvissa filmer inte är lämpliga för yngre. Film på bio ger ocksåbetydligt starkare effekter än film på . Det gäller främstyngre barn.Åldersgränser på biograffilm är också enkonsumentinformation om vilka filmer som bedömtslämpliga för respektive åldersgrupp.I samband med att en 18-årsgräns införs kan ocksåcensuren för vuxenfilm avskaffas. Det är mycketovanligt att biograffilm totalförbjuds och mycket få filmerklipps. Klippen görs i huvudsak för att de anses skadliga förgruppen 15--. Införandet av en 18-årsgräns skulleinnebära att om filmer inte lämnas in förförhandsgranskning åsätts de automatiskt en 18-årsgräns.Utvecklingen på mediamarknaden har gått mycket fort.Tillkomsten av satellitkanaler har gjort det möjligt förmånga att ta del av ett vida större utbud av film än vad somvisas på bio. Dataspel har blivit alltmer tillgängliga ochalltmer realistiska. Databaser kan numera användas föröverföring av bilder. Den nuvarande lagstiftningen har inteföljt utvecklingen. Beträffande gränsöverskridandetelevision finns vissa direktiv. Ytterligare samordning kanbehövas.De nuvarande yttrandefrihetsrättsliga begränsningarnaskall självfallet bevaras. Det innebär att det också iframtiden ska vara förbjudet att sprida rörliga bilder därsexuellt våld eller tvång skildras. Det ska heller inte varatillåtet att sprida filmer där närgånget eller utdraget grovtvåld mot människor eller djur skildras. Detsamma gällersjälvfallet skildring av barn i pornografisk bild.Biografbyrån ska kunna besluta dels att filmen inte får visasför personer och dels att byrån skulle tillstyrkaåtal om frågan skulle uppkomma.Införandet av en 18-årsgräns skulle vara ett steg motsamordning av åldergränserna i . Flera länderutanför har också som högsta åldersgräns.Införandet av en 18-årsgräns på bio skulle kunna följasav en motsvarande gräns för utlämning av videogram. Ensådan regel kräver grundlagsändring, vilket kräver initiativav för att kunna införas 1995.Trots tydliga och väl underbyggda skäl i betänkandet förinförande av en 18-årsgräns och positiva reaktioner frånremissinstanserna, har regeringen inte lagt någonproposition i frågan. Det är därför angeläget att riksdagentar initiativ till de förändringar i lagstiftningen som krävs förinföra ytterligare en åldersgräns för biograffilm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av 18-årsgräns förbiograffilm.
mot · GH02K431 · 1994-01-25 00:00:00 — Den tekniska utvecklingen går allt snabbare. För någraår sedan var t.ex. persondatorer, mobiltelefoner ochtelefaxar ovanliga i de svenska hemmen. är förhållandethelt annorlunda. Försäljningen av faxar, persondatorer ochmobiltelefoner har skjutit fart. såldes ca 225000 faxar, ca. 300 000 persondatorer och över 100 000mobiltelefoner i . Faxar, persondatorer ochmobiltelefoner börjar bli mycket vanliga i de svenskahemmen. Nya telefonmodeller, som också är faxoch persondator, utvecklas och kommer att bli förseddamed en mängd tekniska finesser.Informationsteknologin genomgår en mycket snabbutveckling. Telefaxkommunikation är ett av flera segmentinom området datorkommunikation. Skilda tekniskaförfaranden smälter också snabbt samman som t.ex.telefaxsändning, elektronisk datorpost, elektroniskmeddelandeutväxling mellan datorer m.fl. Lagstiftning ochregelverk har inte hunnit hålla jämna steg med den tekniskautvecklingen. För att något belysa detta kommer två olikaområden att beröras.Exempel 1:Domstolsutredningen har i sitt betänkande''Domstolarna inför 2000-talet'' (SOU 1991:106) föreslagitatt ett meddelande skall godtas som egenhändigtundertecknat utan hinder av att det kommit in genomtelefaxsändning, om det har avsänts från en telefon mednummer som kan hänföras till någon som undertecknatmeddelandet. kritiserar dettasynsätt i sitt betänkande ''Information och den nyaInformationsteknologin'' (SOU 1992:110).Ett ärende som rör ett telefaxmeddelande från ettadvokatkontor till en tingsrätt har avgjorts i Högstadomstolen. HD uttalade: ''Enligt tingsrättens yttrande haremellertid vadeinlagan inte kommit rätten till handa, någotsom skulle kunna förklaras exempelvis med att felförekommit vid sändningen av telefaxmeddelandet. Detfinns därför inte underlag för antagande att vadeinlagakommit in till tingsrätten inom rätt tid. ''I domstolssammanhang och även i andra sammanhangär rättsfrågorna och de praktiska frågorna kringtelefaxanvändningen många. Hur skall säkerhetskravenkunna uppfyllas som den nya tekniken ureffektivitetssynpunkt är att föredra? Vilka administrativaregler skall gälla? Vilka skyddsåtgärder behöver vidtas?Många frågor väntar på att bli besvarade.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännaatt en utredning bör tillsättas med uppgift attkomma med förslag på kompletterande lagstiftning ochövrigt regelverk inom området. I andra länder t.ex. Finlandhar man kommit längre än i lagstiftningshänseendeinom detta område.Exempel 2:I har problemet med oönskad faxreklamuppmärksammats. har genomlagstiftning förbjudit oönskad faxreklam. Det gällertydligen all marknadsföring med telefaxsändningar till bådeföretagare och konsumenter, om det inte redan finnsetablerade kundkontakter. Även i vissa europeiska länderhar diskussioner startat om skyddet av konsumenternasprivatliv och integritet och om vilka konkreta möjlighetersom allmänheten bör ha att välja bort den reklam som viafax m.m. tränger in i hemmen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om telefaxkommunikation.
mot · GH02K432 · 1994-01-25 00:00:00 — Sexuellt utnyttjande av barn försiggår i en snabbt ökandeomfattning och på kommersiell basis i många länder som endel av internationell sexturismindustri. Barnsexturister ochpedofiler reser till länder som , ,m.fl. med avsikt att förgripa sig på barn.Denna exploatering av barn omfattar ofta produktion avpornografiskt material som säljs och distribueras frånvästvärlden. De nordiska länderna är bevisligen i storutsträckning inblandade i denna handel.Barnpornografiskt material omfattar tidskrifter,kortfilmer, spelkort, fotografier och videokassetter.Materialet skildrar barn , involverade i allaformer av sexuella aktiviteter. Barnen avbildas tillsammansmed andra barn och vuxna av båda könen. Pedofiler samlarbarnpornografi av flera skäl, t.ex. för sexuell upphetsning,för att göra barnen lättare att utnyttja i pornografiskasituationer samt i utpressningssyfte för att barnen inte skallberätta för sina föräldrar eller för myndigheterna. Barnenfår fysiska och psykiska men för livet av övergreppen.Frågan om kriminalisering av innehav av barnpornografihar tagits upp i av m.fl.rådsmedlemmar. Vi har föreslagit att ett nordiskt samarbetemåste komma till stånd för att bekämpa barnsexturismenoch barnpornografin.Det råder förbud i de nordiska länderna mot produktionoch distribution men ej av innehav, utom i som är detenda nordiska land där innehav av barnpornografisktmaterial är illegalt. Den liberala lagstiftningen vad gällerinnehav av barnpornografi i de nordiska länderna harinneburit att länder som och har blivitdistributionscentra för barnpornografi till hela världen.Merparten av den i beslagtagna barnpornografinhärrör från Norden.Mot bakgrund av ovanstående anser vi att innehav ochall hantering av barnpornografi bör kriminaliseras. Ensådan politik skulle underlätta utredningar om fall avbarnpornografi. Vidare bör straffen för brott motlagstiftning på detta område skärpas avsevärt. En, mellande nordiska länderna, gemensam hållning i dessa frågorfaller sig naturlig. En samnordisk linje kan tjäna somsprångbräda för och ge kraft åt fortsatta gemensammaaktiviteter i internationella sammanhang motbarnpornografin. FN:s konvention om barnets rättigheter,enligt vilken barnets bästa skall sättas i första rummet, ochalla former av övervåld mot barn bekämpas, måstetillämpas och efterlevas. Det betyder i detta fall att behovetav att skydda barnen mot övergrepp måste gå före allaandra intressen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriminalisering av innehav ochall hantering av barnpornografi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av skärpta straffsatser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samnordiskt uppträdande ibarnpornografiska frågor såväl inom som på detinternationella planet.
mot · GH02K433 · 1994-01-25 00:00:00 — Regionala TV-sändningar över det fjärde markbundna nätet InledningI regeringsförklaringen deklarerar regeringenatt etableringsfriheten för etersänd TV skall förverkligas.De tekniska möjligheterna för att ytterligare ökamångfalden på TV-området står nu till buds. I första handgäller detta möjligheten att öppna det fjärde, nationella,markbundna TV-nätet för eftersänd television. Det skullevara ett viktigt steg mot ett förverkligande avetableringsfriheten på hela etermediaområdet. Det är ettsteg som bör och kan tas under 1994.Öppna för markbunden TV på regional nivåEtt av regeringens första beslut var att gekoncession för nationell reklamfinansierad markbundenTV-sändning till ett privat programbolag, NordiskTelevision. Konkurrensen och valfriheten förkonsumenterna är således tillgodosedd på nationell nivå.Behovet av en ökad mångfald inom etersänd TV är därförstörst på regional nivå. Den kanske viktigaste anledningenär att de tre nationellt, eterdistribuerade kanalerna ihuvudsak konkurrerar om tittarsiffror för hela riket. Dettafaktum begränsar nära nog automatiskt möjligheten fördessa tre kanaler till en djupare bevakning av landetsregioner.Det befintliga lokala TV-utbudet i Televisionoch i sänder under tidig kväll, strax före så kalladprime-time. Möjligheten att nyttja TV-medietsgenomslagskraft för att belysa regionala debatter ochhändelser är därmed begränsad. Det regionala TV-utbudeti och i uppvisar trots detta högatittarsiffror vilket bekräftar den stora efterfrågan påprogram med regional anknytning.TV-sändningen över det markbundna nätet kommer iännu vara den enda möjligheten att nå alla hushåll.I villaoch småhusområden har kabelutbyggnaden inte sketti samma omfattning som i storstäderna. En regional TV-kanal måste, för att kunna utgöra ett livskraftigtkomplement och alternativ till de nationellt sändande TV-kanalerna, ges tillgång till markbunden sändning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upplåtande av det fjärdemarkbundna nätet för regionala TV-sändningar.
mot · GH02K434 · 1994-01-25 00:00:00 — Begreppet integritet kan ha olika innebörd. Men oftaavses individens rätt att bli lämnad i fred -- att inte utsättasför intrång. Integritet handlar om skydd gentemot intrångfrån offentliga myndigheter, företag, massmedia ellerenskilda individer. har det moderna samhälletbehov av information om den enskilde för planering ochservice samt för att förhindra kriminalitet. Det gäller attbalansera dessa behov.I och med den snabba tekniska utvecklingen, som på ettrevolutionerande sätt ökat möjligheterna till registreringoch samkörning av personuppgifter, har den personligaintegriteten kommit alltmer i fokus.Den svenska datalagen var den första lagmed nationell räckvidd som behandlade integritetsskyddetvid automatisk databehandling. 1989 var det dags att göraen översyn av datalagen från såväl saklig som lagteknisksynpunkt. Det förslag som utredningen presenterade ifebruari 1993 har inte resulterat i någon heltäckandeproposition, framför allt därför att Europeiska unionenännu inte har tagit ställning till direktiv vad gällerintegritetsskydd. Det förslag som ställt sigbakom kommer i konflikt med den svenskaoffentlighetsprincipen.Vår uppfattning är att även svensk lagstiftning omintegritet ska utgå just från integriteten och inte som hittillsvara bunden av huruvida känsliga uppgifter är lagrade påkonventionella medier som magnetband, skivminne osv.Datatekniken utvecklas mycket snabbt.Nya medier för datalagring lanseras. Tekniken inomdatorerna själva är också stadd i snabb utveckling.Bearbetningskapacitet kan numera distribueras vidsträcktmed mycket enkla medel.Därför är det olämpligt att tillämpningen av datalagen ärberoende av på vilket sätt personuppgifter är lagrade. Enintegritetslag bör i stället vara teknikoberoende. Det är inteolämpligt bruk av personuppgifter som lagrats på data sombör regleras utan olämpligt bruk av känsligapersonuppgifter över huvud taget.Personnummer är en känslig uppgift framför allteftersom det används som identifiering i en mängd känsligaregister. Risken för samkörning är också stor när sammaidentifiering gäller för många register. Vi uppskattar därföratt regeringen har tillsatt en särskild utredning vad gällerpersonnummer. Resultaten därifrån bör naturligtvis ingåsom en viktig förutsättning för en utredning omintegritetslag.Offentlighet kan komma att vägas mot kravet påintegritet. Det kan också vara så att offentlig insyn bidrartill ökad integritet genom att den enskilde eller massmediakan ta reda på vilka uppgifter som finns hos en myndighet.Offentlighetsprincipen är en viktig princip i det svenskasamhället som vi måste slå vakt om. Den är t ex inte förenligmed förslaget till EG-direktiv om integritetsskydd vadgäller reglerna för utlämnande av uppgifter,anonymitetsskydd, diarier, mm.En integritetslag måste underordnas grundlagen. Detvill säga offentlighetsprincipen får inte inskränkas. Enintegritetslag ska inte heller omfatta behandling avpersonuppgifter om ändamålet är att framställa trycktaskrifter eller yttranden som avses iyttrandefrihetsgrundlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till enintegritetslag i enlighet med motionen.
mot · GH02K435 · 1994-01-25 00:00:00 — I befinner sig två kurdiska familjer medsammanlagt tio barn . De har fått beslut omutvisning till trots att de själva anser att de ärirakiska kurder. Hur kan påstå attmännen, som saknar pass, är turkiska medborgare? Svaretsaknas därför att inte ens offentligt biträde har tillgång tillbakgrundsmaterialet för bedömningarna.Många uppfattar att praxis vid bedömningar iasylärenden har blivit mycket hårdare under senare tid.Samtidigt anses det allt svårare att bedöma vilka ärendensom kan få en positiv behandling. En av orsakerna till dettaär just att bakgrundsmaterialet för såväl Invandrarverketssom beslut är hemligstämplat.Domstol har slagit fast att inte ärskyldig att lämna ut reserapporter.Detta skapar stora olägenheter för såväl asylsökandeoch flyktingadvokater som svenskar som engagerar sig iflyktingärenden. Den asylsökande som nekas asyl kan ledastill misstanken att han inte fått en korrekt behandling -- attbeslutsfattarna inte riktigt känt till förhållandena i hanshemland, etc. För advokaten är det t.ex. svårt att avgöra omdet lönar sig eller ej att göra en ny ansökan. Enskilda somengagerat sig i ärendet blir förtvivlade och försöker kanskegömma den asylsökande i hopp om att det ska gå att få ettpositivt beslut senare.Det finns alltså många skäl till varför det vorevälgörande med större offentlighet vad gällerbakgrundsmaterial i form av bl.a. reserapporter ochlandbedömningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att offentliggöra visstbakgrundsmaterial till beslut i asylärende i enlighet medmotionen.
mot · GH02K438 · 1994-01-25 00:00:00 — c0Möjligheten till generellt reklamförbud Det är en principiellt viktig fråga för Ny demokrati attden fria radion och televisionen har en finansieringskällasom inte med ett enda penndrag kan undanröjas avlagstiftaren. Finansieringskällan för de ickestatsfinansierade etermedierna består huvudsakligen avreklamintäkter. De kan lagstiftas bort genom den möjlighettill generellt reklamförbud som ges iyttrandefrihetsgrundlagens 1 kap 12 § andra stycket.Ny demokrati påtalade detta missförhållande när lagentogs 1991 och vid två senare motionstillfällen. Ett avargumenten mot att slopa den aktuella paragrafdelen harvarit att yttrandefrihetsgrundlagen är antagen. Vianser att det finns inget skäl att uppskjuta engrundlagsändring med hänvisning till en lags ringa ålder.Demokratiaspekten väger tyngre i ett samhälle som sägersig värna om den fria opinionsbildningen, yttrandefrihetenoch informationsfriheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt upphäver 1 kap. 12 § andra stycketyttrandefrihetsgrundlagen.