ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf506 · 1994-01-25 00:00:00 — Studiemedel för studerande vid Forum är enda femårigakonstnärliga yrkesutbildning. Huvudmän för skolan ärMalmö Stad, och ABF i Malmö.Medlen för skolans drift kommer från stat, landsting ochMalmö stad. Den formella kopplingen till gjordes för att säkra elevernastudiemedel. Skolan erhöll då även en generell dispens förstudiemedel under utbildningens hela längd, alltså fem år.Denna situation förändrades dock drastiskt dåstudiemedelsförordningen reviderades 1989 vilket bl.a.medförde att den omtalade dispensen försvann och atteleverna nu endast beviljades studiemedel i maximalt tre år.Detta p.g.a. just skolans koppling till vilket innebär att utbildningen formelltklassificeras som varande på gymnasial nivå trots att densom helhet, både till form och innehåll, mer motsvarar denutbildning som ges vid landets konsthögskolor. Dilemmathär är alltså skolans formella konstruktion.Det akuta problem som begränsade studiemedel utgör,och som blir alltmer graverande ju går, måstelösas om inte dess negativa effekter på längre siktskall komma att utgöra ett hot mot skolans existens.Skolans elever måste beviljas dispens från CSN:s nuvaranderiktlinjer för att säkra de studerandes ekonomi underutbildningens fulla längd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dispens från regler beträffande studiemedel förstuderande vid Forum.
mot · GH02Sf508 · 1994-01-25 00:00:00 — Studerande som uppbär studiestöd erhåller ett s.k.CSN-kort. Detta innebär kraftigt rabatterade resor medtåg, flyg och i vissa fall buss. Via anslag på statsbudgetensubventioneras dessa resor. Detta kort har kommit att bliett mycket viktigt stöd för många studerande. Det uppfattasockså som viktigt av trafikföretagen som härigenom får ettökat antal resande samt potentiella kunder för framtiden.Inom andra delar av samhällets verksamheter utgår ocksåsubventioner till resor, ibland i form av direkta bidrag,ibland i form av biljetter eller kort.Enligt vår mening bör man undersöka möjligheten till ettmera heltäckande . Det bör rimligen gebesparingar, genom större upphandlingsvolym ochsamordning. Vi tänker särskilt på resebidragen inom AMSutbildningsverksamhet. Det är omöjligt att ange hurstor besparingen skulle bli, men uppskattningsvis handlardet om betydande belopp. CSN:s upphandling har varitmycket framgångsrik till gagn både för de studerande, förtrafikföretagen och för samhället. Ett samordnat system förresesubventioner bör därför skyndsamt utredas. Förslag börockså föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett heltäckande s.k. .
mot · GH02Sf509 · 1994-01-25 00:00:00 — För särskilt vuxenstudiestöd (SVUX), särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) samtutbildningsbidrag med lånemedel (UBL) beräknasstudiestödets storlek utifrån den a-kasseersättning denstuderande är berättigad till. Är den studerande inte a-kassemedlem utgör lägsta dagpenning beräkningsgrund.Bidragsdelen i studiestödet utgör av a-kasseersättningen. Därtill kan man välja enlånedel så att ersättningen sammanlagt, efter avdrag förpreliminär skatt, motsvarar a-kasseersättningen (efterskatt).Vad som händer är att allt fler tackar nej tillstudiestödet. Anledningen till detta är att den ersättningstudiestödet beräknas efter, a-kasseersättningen, har sänktsoch att studiestödet då följde med. Ett 65-procentigtstudiebidrag som grundar sig på en a-kasseersättning somskall motsvara av lönen ger ett studiebidrag motsvarande av den tidigare lönen.Någon marginal att klara av försörjningen med ettstudiebidrag av denna storleksordning finns inte bland dearbetslösa. En större medvetenhet om skuldsättning hargjort att allt fler inte vågar ta lånedelen och i slutänden blirdet inga studier av alls på grund av de ekonomiska villkorsom bjuds!Med dagens ersättningsnivå tvingas alltför mångavuxenstuderande, av rena överlevnadsskäl, att välja attpassivt ''övervintra'' på den ersättning a-kassan ger i ställetför att kunna få ta del av det utbildningsutbud som skullekunna öka möjligheterna till ett arbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvenserna aversättningsnivån för studiestöden SVUX, SVUXA ochUBL.
mot · GH02Sf510 · 1994-01-25 00:00:00 — Handikapporganisationers möjlighet att söka korttidsstudiestöd m.m. För många med funktionshinder är korta kurser påfolkhögskola ett utmärkt sätt att ''komma igång'' efter en, imånga fall lång, sjukskrivning eller förtidspensionering.Korta folkhögskolekurser kan ge dessa deltagare stimulansoch ökat självförtroende, som sedan kan leda till längrestudier på t.ex. folkhögskola. Svårigheten för deltagaremed t.ex. hjärnskador eller psykisk ohälsa är att man oftavarken kan, vill eller vågar binda/anmäla sig till kortafolkhögskolekurser i förväg. Att våga ta steget ochbörja en kortkurs kan ta månader, man behöver stöd ochhjälp av människor i omgivningen, först vid kursstarten ärmånga mogna för ett beslut.Korttidsstudiestödens viktigaste syfte är att rekryterakortutbildade till studier av avgörande karaktär samt attstimulera till längre kompetenshöjande studier. Stöden skatäcka kostnader för deltagare i vissa kortare utbildningar.Korttidsstudiestöd kan beviljas till arbetstagare somförlorar arbetsinkomst vid studier. (Stödet är pertimme och beviljas för varje timme som den studerandebehöver ta ledigt från sitt arbete. Korttidsstudiestödbeviljas till studerande som fyller högst det årstudierna påbörjas. Sammanlagt kan korttidsstudiestödbeviljas för högst per budgetår.) Internatbidragkan beviljas till såväl arbetstagare som icke arbetstagare.Bidraget skall täcka kostnader för resa, kost och logi. (Internatbidraget är och kan betalas ut förhögst och högst per budgetår. )Följande studiecirklar och kurser berättigar tillkorttidsstudiestöd:studier i svenska, engelska ochmatematik på grundskolenivå och gymnasienivå, studieri samhällskunskap som motsvarar sådana moment somingår i den kommunala vuxenutbildningen, studier förhandikappade som syftar till att utveckla denhandikappades färdigheter och kunskaper om handikappet.Ansökningsrutinerna för korttidsstudiestöd ochinternatbidrag utestänger många funktionshindrade attkunna ta del av dessa viktiga stöd. Ansökan måste f n skeindividuellt och lämnas till i det län densökande är bosatt. Ansökan kan ske (, , eller ) och avserdå studier som börjar kvartalet efter ansökningstillfället.Anvisningarna för stöden anger att handikappade skallkunna beviljas medel, och studierna skall stimulera tilllängre kompetenshöjande studier. Men stödetsadministrativa handläggning förhindrar mångahandikappade att komma i åtnjutande av bidraget samtmotarbetar korttidsstudiestödets och internatbidragetsegentliga syfte. Ansökan bör kunna göras fortlöpande. Närstudierna är avslutade får kursarrangören rapportera hurmånga och vilka som deltagit och CSN kan betala utbidragen till skolan, alternativt kursdeltagaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atthandikapporganisationer ånyo skall beredas möjlighet attgöra kollektiva ansökningar där antalet studerande frånresp.
mot · GH02Sf513 · 1994-01-25 00:00:00 — går det inte att få studielån för uppehälle och/ellerför eventuell terminsavgift om den sökande inte har fyllt 20år. Detta gäller för all utbildning som är att betrakta somgymnasial. Det är en bra och riktig grundregel attgymnasiestudier skall kunna genomföras utanskuldsättning.Om utbildningen däremot är att betrakta somhögskoleutbildning utgår bidrag utan någon åldersgränssom säger att den studerande ska fylla under påbörjadtermin.Dessa stelbenta regler kan i speciella fall slå väldigt snettoch resultera i att ungdomar försätts i arbetslöshet i ställetför att få möjlighet till utbildning.Om en elev t.ex. genomgått en tvååriggymnasieutbildning direkt efter och kanskejobbat för att skaffa sig meriter för att söka in på envidareutbildning och denna vidareutbildning ärklassificerad som gymnasieutbildning går det alltså inte attfå något studielån, även om den sökande skulle vara 19 år11 månader och . Den unga människan är dåhänvisad till sysslolöshet och till att sedanförsöka bli antagen på skolan på nytt med ett årsförskjutning. Det finns dock inga garanterier för atthan/hon ska bli antagen, utan det är helt ny prövning somsker.Inte minst i tider när utbildning borde stimuleras är detsvårt att förstå att inga dispensmöjligheter kan ges. Vi vetatt en gymnasieplats, inkl. studiestöd, kostar 39 000 kronorper år. En ungdomspraktikplats kostar det dubbla. Enhögskoleplats med studiemedel går på . Attvara arbetslös kostar i genomsnitt . Rentsamhällsekonomiskt borde det därför vara av intresse att isärskilda fall kunna hjälpa dessa elever som ramlar igenom''masknätet'' genom att ge dispens.Självfallet har kommunerna ansvar för dessa eleverförutsatt att det i de fall då föräldrarna inte ställer upp finnsett fungerande samhällsstöd och att gymnasieskolornaselevvårdande och kurativa verksamhet leder till att elevernakommer i åtnjutande av behövligt stöd. Faktum äremellertid att kommunerna i sin tur hänvisar tillföräldrarnas ansvar och i många fall ställer sig negativa tillatt betala ut sociala bidrag, om man söker det. För den ungamänniskan blir det att vänta, utan garantier för att kommain på skolan vid nästa ansökningstillfälle. Det blir dyrt församhället och ungdomar som drabbas känner sig lurade.Förhoppningsvis är det ändå marginellt stelbentheten isystemet drabbar ungdomar, desto större anledning att fördessa fall ha en dispensregel.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om sådanändring av bestämmelserna om studielån att dispens isärskilda fall kan medges för elever som ännu inte fyllt 20år att erhålla studielån vid utbildning som inte är attbetrakta som högskoleutbildning.
mot · GH02Sf515 · 1994-01-25 00:00:00 — Ökade krav på ungdomsutbildning har inneburit storaförändringar av de äldre tonåringarnas ekonomiska ochsociala situation.En treårig gymnasieutbildning innebär att i stortsamtliga tonåringar blir helt beroende av sina föräldrarsekonomiska möjligheter till och med våren det år de fyller19 år. Många tonåringar har delvis bidragit till sinförsörjning genom att feriearbeta och ibland också medolika deltidsarbeten.För barnfamiljerna betyder samhällsförändringarna från att tidigare haft försörjningsansvar för sinaungdomar till 16 eller fortsätter att ha sammaansvar tills ungdomarna fyller . går detfortfarande en viktig gräns mellan samhällsstödet tillgrundskoleeleverna och gymnasieeleverna.Det absoluta förbudet mot avgifter förgrundskoleeleverna beträffande t.ex. skolmat ochskolmaterial är mer tänjbart för gymnasieskolan, somformellt är frivillig. Flera kommuner har därför införtskolmatsavgifter och andra avgifter för gymnasieeleverna.Den studiehjälp om som ersätterbarnbidraget för gymnasisterna beskars av den borgerligariksdagsmajoriteten med frånsommaren 1993. Sammantaget kan detta betyda att enfamilj med två gymnasieungdomar förlorar över 5 000kronor . Än hårdare slår förändringarna för defamiljer med låga inkomster, som är berättigade till särskilttillägg.Besparingar och avgifter för gymnasieeleverna slår hårtmot dem och deras familjer. ochKonsumentverkets beräkningar visar också att kostnadernaför en tonåring är betydligt högre än för ett yngre barn. Tilldetta kommer ett mer eller mindre absolut behov för entonåring att disponera ett eget rum, medan en barnfamilj ien pressad situation kan välja att låta yngre barn dela rumunder några år.Familjer med goda inkomster och stabil ekonomi klararatt möta kostnaderna men risken är stor att tonårsfamiljermed snäva ekonomiska ramar ställs i en ohållbar situationmed avhopp från gymnasieskolan som följd. Detta förstärksav den svåra arbetsmarknadssituationen som innebär attmöjligheterna för ungdomar utan goda kontakter att skaffasig sommarjobb är starkt beskurna.Vi föreslår därför en översyn av gymnasieelevernasekonomiska situation. Det svåra statsfinansiella lägetinnebär att möjligheterna att stärka tonårsfamiljernasekonomi bör prövas inom ramen för det familjepolitiskastödet och studiefinansieringen. Härvid bör också såvälbostadsbidragens som underhållsbidragens konstruktionstuderas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredningtillsätts om gymnasieelevernas ekonomiska situation.
mot · GH02Sf516 · 1994-01-25 00:00:00 — I prop 1993/94:100, bil 9, avsnitt E5 föreslås, attstuderande på yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) ifortsättningen inte skall vara berättigade till särskiltvuxenstudiestöd (svux). Jag hyser oro för att detta förslagkommer att äventyra en fortsatt rekrytering av elever tillYTH.YTH-studentenYTH-utbildningen vänder sig till personer som har varityrkesverksamma och som behöver enkompetenshöjning i sitt yrke. Det gör att en typisk YTH-student skiljer sig från studenter inom andrahögskoleutbildningar.En YTH-student är omkring 30--, har ca 10 årsarbetslivserfarenhet, familj och barn och etableradeekonomiska åtaganden. Dessutom har YTH-studentenliten eller ingen erfarenhet av tidigare teoretiska studier ochär därför osäker på om han/hon kommer att klara YTH-studierna. Få YTH-studenter har chans att läsa påhemorten, vilket innebär dubbel boendekostnad ochkostnad för hemresor.YTH -- en unik utbildningYTH-utbildningen i landet har ca 1 000 årsstudieplatser,som har byggts upp . YTH är unikgenom att den kräver arbetslivserfarenhet (ipraktiken har YTH-studenter betydligt längrearbetslivserfarenhet) och genom att den kombinerar teorioch arbetslivserfarenhet, vilket ofta efterlyses.Antalet sökande till naturvetenskapliga och tekniskautbildningar minskar och man kan se en brist på tekniker iframtiden. Då skulle en förlust av YTH-utbildningarnasinriktningar mot byggnadsteknik och industriell teknikutgöra en minskning av möjligheterna att utbilda teknikeroch industrin riskerar förlora en grupp anställda somkombinerar praktiska erfarenheter med teoretiskpåbyggnad.I finns f.n. 60 utbildningsplatser inom YTH-området industriell teknik. En utvidgning med 30 platserinom byggnadsteknik har planerats. Om underlaget förYTH-utbildningen riskeras innebär det att en femtedel avhögskoleplatserna inom det tekniska området kanförsvinna.I samband med att fattar beslut om enförändrad studiefinansiering för YTH bör därför riksdagennu ge regeringen till känna att en omedelbar uppföljning avkonsekvensen måste ske. Om denna uppföljning visar attmina farhågor vad gäller rekryteringen till YTH blirbesannade, bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag att återgå till en studiefinansieringmed SVUX. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av studiefinansieringför YTH-studerande.
mot · GH02Sf518 · 1994-01-25 00:00:00 — I propositionen 1993/94:100 bil. 9 anser regeringen attvuxenstudiestödet inte längre skall lämnas till studerandevid YTH-utbildning. Detta grundar sig bl.a. på attundersökningar visat att flertalet av dem som genomgåttYTH-utbildning har fått mer kvalificerade arbetsuppgifteroch högre inkomster än om de stannat kvar i tidigaresysselsättning.Gävleborgs län är ett län där YTH-utbildning har haftoch kommer att ha stor betydelse för att höjautbildningsnivån. Länet har en låg andel högskoleutbildadei jämförelse med framför allt storstadslänen. Jämför manlandets kommuner blir skillnaderna ännu mera märkbara.Riksgenomsnittet ligger på och i harvi glesbygdskommuner som ligger som lägst på 6,4 %.Det vore beklagligt om vuxenstudiestödet (svux) intelängre skall lämnas till studerande vid YTH-utbildning. Ilänet bedrivs en målmedveten satsning på att höjautbildningsnivån för att , , nå upp tillriksgenomsnittet. Den målgrupp vi vänder oss till är vuxnamed försörjningsbörda och som är ortsbundna. Någonstudietradition finns inte i vår region, och det innebär vidareatt denna målgrupp inte kommer att skaffa sighögskoleutbildning baserat på studielån. Om ovanståendeförslag genomförs kommer klyftorna ytterligare att ökamellan olika regioner.Länets utbildningsprofil kan komma att bli problematiski när det i de flesta yrkesområden ställs större krav påkunskaper. I allt högre utsträckning inlemmas ocksåtidigare yrkesutbildning i högskoleväsendet. I Gävleborgslän med hög arbetslöshet och inbyggda problem medinfrastruktur är det av stor vikt att vuxenstudiestödet finnskvar så att vi kan kompetenshöja yrkestekniska kunskaperframför allt inom områdena stål, verkstad, papper och trä,våra basindustrier. Utveckling av kunskap är en av dessabranschers viktigaste konkurrensfaktorer, där koppling mothögskoleutbildning är av största vikt för ständigt lärande,som ger de anställda och företagen möjlighet att växa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilt vuxenstudiestöd ochsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa i s.k. YTH-utbildning.
mot · GH02Sf519 · 1994-01-25 00:00:00 — har en vuxenutbildning av mycket hög kvalitet.Folkhögskolorna har t.ex. genom sin vuxenpedagogikbetytt mycket för att ge vuxna nya möjligheter för attkomplettera studier som tidigare i livet av olika skäl varitomöjliga. Den kommunala vuxenutbildningen geralternativ för vuxenstuderande att i koncentrerad form läsain grundskoleoch gymnasiebehörighet.Den svenska vuxenutbildningen är av särskild betydelseför kvinnorna.Studier är emellertid för de flesta tillgängliga endast omdet också finns ett fungerande studiestöd. SVUXA, SVUX,utbildningsbidrag, studiemedel är olika former avstudiestöd som ger alla möjligheter att som vuxnakomplettera sina kunskaper.Under en lågkonjunktur är det särskilt angeläget attarbetslösa får möjligheter att höja sin kompetens för att närkonjunkturen vänder åter komma ut på arbetsmarknadenbättre rustade. Det är därför oerhört kortsiktigt att somregeringen föreslagit sänka nivåerna och urholkastudiestödet.Försämringar i medborgarnas studiemöjligheterförstärker snabbt kunskapsklyftorna och ökar riskerna förett 2/3-samhälle. Vuxna kortutbildade somstuderar på grundskole- och gymnasienivå måste hamöjlighet till ett förmånligare studiestöd än ungdomar, somefter gymnasieskolan fortsätter med eftergymnasialastudier och studier på högskolenivå. De vuxnas högrekostnader för boende och familj måste vägas in vidfastställandet av studiestödsnivåerna.Inte minst för arbetslösa får sänkning aversättningsnivåerna i utbildningsbidrag ochvuxenstudiestöd allvarliga konsekvenser. Vi avvisarbudgetpropositionens förslag om studiecheck eftersom detinte ger utrymme för längre grundläggande studier.Möjligheterna att i vuxen ålder komplettera sinutbildning betyder särskilt mycket för kvinnorna. Närbarnen är vuxna vill många kvinnor utbilda sig ellervidareutbilda sig för nya arbetsuppgifter. För mångakvinnor dröjer det länge innan de praktiskaförutsättningarna gör det möjligt för dem att ta itu medstudier. Det är därför särskilt oroande med förslag inomutbildningsområdet som går ut på att sänka åldern förstudiestöd. Detta är en åtgärd som slår särskilt hårt motkvinnor. Män får i större utsträckning än kvinnorvidareutbildning i jobbet. Det innebär att -- så länge dennaorättvisa består -- kvinnor mer än män är beroende av attkunna studera i vuxen ålder. En sänkning av åldern förstudiestöd från 45 till drabbar kvinnorna särskilt hårt.Vi motsätter oss därför en sådan sänkning och vill i ställetse förslag från regeringen på åtgärder för att underlätta förkvinnor att studera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiestöd för vuxenstuderande.
mot · GH02Sf520 · 1994-01-25 00:00:00 — Kan man bli för gammal för att skaffa sig kunskap?Frågan kan var berättigad att ställa eftersom huvudregelnär att studiemedel får beviljas senast det år, som du fyller 45år. Den resurs som samhället skapar genom människorsvilja till kunskap måste genomsyra studiemedelssystemet.Sverige är unikt med sina möjligheter till vuxenstudier.Denna fina byggsten i välfärdssystemet ska vi ta tillvara ochutveckla. Dagens arbetsmarknad med hög arbetslöshet ochmånga varsel skapar stor oro. Det är då viktigt att stödet förstudier stimulerar till utbildning för att man inte ska fastnai långtidsarbetslöshet.Studiestödet är en av många viktiga faktorer sompåverkar individens beslut att börja studera eller inte.Reglerna för studiestödet får inte hindra den som villvuxenstudera; bl.a. är en alltför låg åldersgräns ett hinder.Det är ofta kvinnor som söker sig till utbildning när deblivit äldre eftersom barnen då blivit större. Om man fyllt45 år finns dock inte möjlighet att få studiemedel såvidadet inte finns särskilda skäl.Vad har då dessa kvinnor för val, som står inför varseleller uppsägningshot och inte kan erbjudas ett nytt arbete?De kan vänta tills de är arbetslösa och genomgå någonarbetsmarknadspolitisk åtgärd, där studier är ett inslag,eller erhåller de kontant arbetsmarknadsstöd.Vi anser att regelsystemet för studiemedel måsteutformas så att det stimulerar till utbildning oberoende avålder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åldersgräns för rätt tillstudiemedel.
mot · GH02Sf521 · 1994-01-25 00:00:00 — Studiemedel vid studier i utlandet Enligt 4 kap. 16 a § i studiestödsförordningen fårstudiemedel beviljas för studier på gymnasial ocheftergymnasial nivå utanför om utbildningen bl.a.har en ''godtagbar standard''. Enligt nuvarande regler är detCentrala () som avgör om olikautbildningar har denna godtagbara standard.De kriterier som CSN använder för denna bedömningtycks vara oklara. Det har bl.a. lett till att studiemedelbeviljas för högskoleutbildningar vid universitet som intehar fullt internationellt akademiskt erkännande och somdärför inte tillgodoräknas vid svenska universitet ochhögskolor, något som i sista hand drabbar de svenskastudenter som lagt ned betydande resurser på sinautlandsstudier. Det finns också exempel på att studiemedelbeviljas för t.ex. Masters-utbildningar vid universitet medfå forskarutbildade lärare och med obefintligabiblioteksresurser, något som strider motkvalitetssträvandena i den svenska högskolepolitiken.Den svenska myndighet som svarar förerkännandefrågor på högskoleområdet, Verket förhögskoleservice (VHS), tycks också i vissa fall ha en annantolkning av begreppet ''godtagbar standard'', bl.a. baseradpå de internationella principer som tillämpas inom av nationella kontor för erkännandefrågor.I en aktuell utredning (Utlandsstudier ochinternationella studiekontakter, Ds 1993:76) -- som nubereds inom -- föreslås attKanslersämbetet skall utfärda riktlinjer för godkännande avutländska högskoleutbildningar.Det är angeläget att klarhet skapas i denna frågaså att svenska studenter inte lockas till utbildningar som ipraktiken är akademiska återvändsgränder. Detta bör bl.a.ske genom ett samarbete mellan CSN ochekvivaleringsenheten vid VHS. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att en korrektbedömning görs av att kvaliteten på utländska universitetoch högskolor är tillräckligt hög för att svenska studiemedelskall kunna utgå.