mot · GH02N433 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningMålet för energipolitik är att varje energikällaanpassas till naturens eget energikretslopp. En långsiktigthållbar utveckling, både i ekologisk och ekonomisk mening,förutsätter därför en omställning från fossila bränslen ochkärnkraft till förnybar och miljöanpassad energi,effektivare energianvändning och energisparande. Detövergripande målet är kretsloppssamhället där man ärminimalt beroende av ändliga resurser och har en långtutvecklad teknik för användning av förnyelsebara resursersom till exempel bioenergi.För att uppfylla målsättningen med den svenskaenergiomställningen krävs en tydlig och långsiktigenergipolitisk strategi. Detta är inte minst viktigt för att geklara och entydiga signaler till de olika aktörerna påenergiområdet.De delar som enligt mening bör ingå i enstrategi för en miljöinriktad omställning av energisystemetär:En vidareutveckling av de ekonomiska styrmedlen ienergipolitiken.En kraftfull satsning på forskning,utveckling och introduktion av miljövänlig energiteknik.Stimulera minskad elenergianvändning genom utvecklingav energieffektiv teknik och ett ökat energisparande.Fördubbla användningen av biobränslebaseradenergiproduktion inom 10 år.Stimulera tekniskutveckling och underlätta ökad elproduktion frånvindkraft.Fortsatt satsning på forskning, utveckling ochdemonstration inom solenergiområdet.Åtgärder för ensnabb modernisering av äldre vattenkraftverk ochstimulansåtgärder för utbyggnad av mindre anläggningar.InledningEnergipolitiken har en viktig roll att fylla i arbetet medatt förverkliga ett kretsloppssamhälle. Målet är en ''hållbarutveckling''. Den djupare innebörden i begreppet hållbarutveckling är möjligheten till fortsatt ekonomisk tillväxtutan att skada miljön och naturresursernasförmåga till förnyelse, d v s själva grunden för ekonomisktillväxt i ett längre perspektiv.En tydlig och långsiktig energipolitisk strategi ärnödvändig inte minst för att ge klara signaler till de olikaaktörerna på energimarknaden.De ekonomiska styrmedel som införts påenergisektorns område har gett goda resultat. Genominförandet av miljöskatter har oljeanvändningen minskat,utsläppen av växthusgaser och försurande ämnen harreducerats som användningen av förnyelsebaraenergikällor ökat. Av de senare energikällorna ärbioenergin den överlägset största producenten av energi.Den har också den största potentialen för att ersätta bådefossila bränslen och kärnkraftsproducerad el.Införandet av miljöskatterna innebar alltså ettavgörande framsteg för biobränslena och för arbetet för etthållbart samhälle. Koldioxidskatten som infördes 1991belastar de fossila bränslena ekonomiskt för att på så sättstyra över efterfrågan till biobränslen. Detta har också letttill ett genombrott för efterfrågan på förädlade biobränslen.Centern har aktivt arbetat medenergifrågorna. Utgångspunkten har varit att detav miljö- och resursskäl är nödvändigt att ställa omenergisystemet mot energihushållning och utnyttjande avförnybara energiformer. Energiöverenskommelsen 1991mellan socialdemokraterna, och ligger ilinje med denna uppfattning.I det åtföljande energipolitiska beslutet i riksdagenangavs hur det svenska energisystemet ska anpassas till delskärnkraftsavveckling, dels till vad natur och miljölångsiktigt kan bära. Tillgången till energi ska vid en sådananpassning tryggas med bibehållande avkonkurrenskraftiga villkor för energiproduktionen.Regeringen fullföljer nu genom olika förslag ibudgetpropositionen (prop 1993/94:100) den aktivaenergipolitik som påbörjades hösten 1991.Vi vill med den här motionen peka på nödvändighetenav en långsiktig miljöinriktad energipolitisk strategi. Måletär kretsloppssamhället, d v s ett samhälle som är minimaltberoende av ändliga resurser och har en långt utveckladteknik för användning av förnyelsebara resurser som t exbioenergi.BakgrundMiljöpåverkanFörbränning och även brytning och distribution avfossila energislag som olja, kol och naturgas leder till enkraftig påverkan på miljön genom utsläpp av bl a koldioxid(CO2), metan, kväveoxid (NOx) och svaveldioxid (SO2).Luftföroreningarna respekterar inga gränser, och demiljöskador som beror på dessa måste åtgärdas genominternationell samverkan. är, och måste ävenfortsättningsvis vara, pådrivande i detta arbete.Luftföroreningarna förorsakar några av de allvarligastehoten mot mänskligheten. Till de mest oroande effekternahör uttunningen av ozonlagret och risken förklimatförändringar. Om mängden av främst koldioxid, menäven metan och kväveoxider, blir för hög i atmosfärenhindras värmeåterstrålningen till rymden. Resultatet blir enväxthuseffekt med stora klimatförändringar som följd.Vissa av de negativa miljöeffekter som energisektornbidrar med har minskat framför alltgenom att förbränningen av fossila bränslen föruppvärmning och industriproduktion minskat. Utsläppenav koldioxid nådde i en topp 1970 på ca 100 milj ton.Därefter minskade utsläppen fram till mitten av 1980-taletför att sedan stabiliseras på en nivå kring 60 milj ton per år.Detta till trots är det dock långt kvar till en situation därnettoeffekten från energisektorn är miljömässigt hanterbar.Enligt den internationella forskningen krävs enminskning av växthusgaser som koldioxid och metan med50 -- . Som ett led i denna riktning ratificeraderiksdagen våren -93 omklimatförändring.Förutom transportsektorn är energisektorn den störstakällan för utsläpp av försurande ämnen som kväveoxid ochsvaveldioxid. Utsläppen av svavel har dock minskat kraftigti genom renare bränslen, katalysatorer och minskadoljeanvändning. Dock är utsläppsnivåerna fortfarandebetydligt högre än vad naturen långsiktigt tål. Enligt krävs en minskning av svavel- ochkvävenedfallet med 80 -- respektive för attkomma tillrätta med skogsskadorna. Vi har i Sverigeungefär motsvarande situation med skogsskadorna ochdessutom många försurade vattendrag.Obalans i energisystemetDet nuvarande svenska energisystemet lider av obalans.Genom den förra socialdemokratiska regeringens ensidigasatsning på kärnkraft har vi en alltför stor andel av vårelförsörjning baserad på kärnkraft. Detta har lett till enöverkapacitet som innebär pressade elpriser. har tex så hög elförbrukning per person somgenomsnittet för EU och mer än dubbelt så hög förbrukningsom Tyskland.Vi använder i mycket el för uppvärmning. Detinnebär att produktion och distribution måstedimensioneras efter de extrema köldtoppar som inträffarmed något års mellanrum. Trots den stora elanvändningenhar vi i ett stort elöverskott.Under det senaste året har flera kärnkraftsreaktorervarit avstängda utan att allvarliga störningar ielförsörjningen uppstått. Man kan dra slutsatsen att detfinns såväl ett energi- som effektöverskott. Detta germöjlighet att påbörja den beslutade kärnkraftsavvecklingen(motion 1993/94:N418 ang kärnkraftens ansvar ochavveckling).Växlingen från icke förnybara till förnybara energislagDe har biobränslena nära nog fördubblatsin andel av den totala energitillförseln. bidrarbiobränslen, vattenkraft och kärnkraft med i stort sett likastora delar energi (se tabell).nEnergitillförseln (TWh)Råolja och oljeprodukter186Naturgas8Kol27Biobränslen (inkl torv m m)71Vattenkraft (brutto)75Kärnkraft (brutto)63Spillvärme8Elimport-export (=nettoexport)-- 3Totalt436Källa: Energiläget 1993Enligt bedömning av utvecklingen fram till år2005 i Energirapport ökar den totala energitillförselnmed i ett lågalternativ och i etthögalternativ. Däremot förändras inte andelen biobränslenjämfört med fossila bränslen. Om denna prognos skullebesannas avstannar den omställning av energisystemet somriksdag och regering arbetat . Det ären utveckling som inte kan acceptera.Från flera håll har allvarlig kritik riktats mot deantaganden och förutsättningar som använts vidprognosberäkningarna för rapporten. Det torde t ex vararimligt att biobränsleanvändningen inom hushålls- ochservicesektorn ökar även vid sidan av fjärrvärmen och attbiobränslena kommer att etableras också inomdrivmedelssektorn.Den osäkerhet inför den framtida utvecklingen sominställer sig efter att vi tagit del av Energirapport 1993understryker vikten av en tydlig, enhetlig och långsiktigstrategi för en miljöinriktad energipolitik.Utgångspunkter för en långsiktig energipolitisk strategiGrunden för en samlad och långsiktig strategi för enmiljöanpassad omvandling av energisystemet utgörs avenergiöverenskommelsen 1991 som därefter följts upp avregeringen i regeringsdeklaration, klimatproposition ochbudgetproposition.Under hösten 1993 presenterade regeringen enproposition om den svenska upföljningen av om miljö och utveckling (UNCED) (prop1993/94:111). I propositionen konstateras attutgångspunkten för de energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet, som antogs isamband med energiöverenskommelsen -91, välöverensstämmer med de principer för energiområdet somangavs i vid UNCED-konferensen.Regeringen framhåller i propositionen att hushållningmed energi och en ökad användning av förnybaraenergikällor är avgörande inslag i en strategi för minskadklimatpåverkan. Som viktiga styrmedel anges deenergipolitiska programmen för energihushållning,främjande av biobränslen, vindkraft och solenergi.Energibeskattningen anges också som ett viktigt styrmedelför ökad användning av förnybara energikällor ochenergihushållning.Mål och strategi för en miljöinriktad omställning avenergisystemetEn svensk strategi bör innehålla:1. En anpassning av ekonomiska och andra regler sompåverkar marknadens aktörer så att utvecklingen tillräckligtbeaktar mål på miljöområdet.2. En kraftfull satsning på forskning och utveckling iförsta hand av effektiv energianvändning och förnybaraenergikällor.3. Åtgärder för att underlätta introduktion av ny teknikpå marknaden genom bl a stöd till teknikutveckling,investeringar och demonstrationsanläggningar.Målet är en kretsloppsanpassningEnergianvändningen domineras av fossila bränslenvilket rubbar balansen i naturen. De långsiktiga effekternakan bl a bli klimatförändringar med ödesdigra följder.Enligt behöver t ex utsläppen avkväveoxid halveras inom en femtioårsperiod.Målet måste vara att varje energikälla anpassas tillnaturens eget energikretslopp. En långsiktigt hållbarutveckling, både i ekologisk och ekonomisk mening,förutsätter därför en omställning till förnybar ochmiljöanpassad energi, effektivare energianvändning ochenergisparande. Det ger oss, som en extra fördel, ettmindre sårbart energiförsörjningssystem.För en effektivare energianvändning och utveckling avförnybara energikällor är några åtgärder särskilt angelägna:1. Stöd till energikällor som konkurrerar med förnybaraenergikällor bör tas bort.2. Prissättningen på energi bör fullt ut innehållaproduktions- och miljökostnader, t ex genom tillämpning avmiljöskatter så att energianvändaren får en riktiguppfattning om kostnaderna för energin.3. Utnyttjande av höjda miljöskatter gör det möjligt attsänka skatten på arbete, d v s skatteväxling!En energistrategi i enlighet med vad som här harredovisats krävs enligt mening för att uppfyllamålsättningen med den svenska energiomställningen.Ekonomiska styrmedelIdag finns en rad olika skatter och avgifter som har tillsyfte att befrämja miljövänliga energiformer och samtidigtbelasta mindre miljövänliga alternativ. Detta ingår som enviktig del i regeringens arbete med att stimuleraomställningen av energisystemet.Exempel på miljöskatter som har haft god effekt ärkväveoxidskatten, svavelskatten, differentieringen avbensinskatten och koldioxidskatten.Centerns uppfattning är att de regler och skattesatsersom tillämpas inom energiområdet måste vara tydliga ochlångsiktigt stabila. Detta för att aktörerna på marknaden,både producenter och konsumenter, ska kunna göralångsiktiga investeringsbeslut som främjar omställningentill ett miljöanpassat energisystem.Priset på fossila bränslen måste spegla deras skadligaeffekter. Effekterna av en sådan ekonomisk miljöstyrningblir dels en effektivare energianvändning, dels en övergångtill biobränslen producerade inom ramen för ett uthålligtskogs- och jordbruk.Regeringens arbetsgrupp om kraftvärmebeskattninglämnar sin slutrapport. Målet för arbetsgruppenär att åstadkomma ett skattesystem som främjarkraftproduktion i kraftvärmeverk med högt elutbyte och etthögt energiutnyttjande och som bidrar med lågakoldioxidutsläpp genom bl a främjande av användningen avbiobränslen. Förslag till en mer miljöanpassadenergibeskattning avses föreläggas under våren1994.Centern utgår från att regeringen i kommande förslagom förändringar i energibeskattningen går vidare med attutnyttja miljöskatterna. Därmed blir biobränslena, sominte har samma skadliga inverkan på miljön, attraktivainom en större del av bränslemarknaden.Forskning, utveckling och introduktion av nyenergiteknikEtt viktigt styrmedel för att uppfylla det energipolitiskamålet med en omställning av energisystemet är stöden tillforskning, utveckling och demonstration (FUD). Tanken äratt när stöden bidragit till att etablera ny teknik påmarknaden kan stöden avbrytas. Då ska tekniken haförmågan att expandera av egen kraft.Viktiga faktorer för att klara introduktionen av nyteknik är kunskap om energitekniska system,demonstrationsanläggningar, tillförlitlighet,teknikupphandling och marknadsföring. Dessutom måstesamarbete stimuleras mellan energileverantörer,energianvändare och utrustningstillverkare.En kraftfull satsning på teknisk utveckling germöjligheter att nå betydande kostnadssänkningar i helabiobränslekedjan från fotosyntes till färdig värme och el. Påså sätt ökar biobränslenas konkurrenskraft nationellt ochinternationellt. Effekten blir en växande marknad som framtidstro som är så viktig för att branschens aktörerska våga investera i utvecklingsprojekt.Vi anser att det är viktigt att även fokusera utvecklingenav småskalig teknik på energianvändarsidan. Staten har hären viktig roll eftersom det är frågan om små aktörer varsmöjligheter att var och en vidta åtgärder förenergieffektivisering och teknikutveckling är begränsade.Vi vill också understryka vikten av en satsning på FUDför att utveckla ny teknik för stora vindkraftverk, solvärmeoch biobränsleeldade kraftvärmeverk med högt elutbyte.Dessa tekniker måste utvecklas för att vi ska klaraav att genomföra energiomställningen.Förgasning av biobränsle är en sådan teknik. Den germöjlighet att generera betydligt större andel el frånbiobränsleeldade kraftvärmeverk än med konventionellteknik, och dessutom billigare. bör inta enkraftfull och ledande roll för att stimulera en sådanenergiutveckling.EnergieffektiviseringEffektiviseringen av energianvändningen måste slåigenom på många plan. Överföring och distribution kaneffektiviseras liksom den slutliga användningen av energi ibefintliga anläggningar. Genom ett systematisktutnyttjande av ny teknik kan den slutliga användningen avenergi i nya installationer, maskiner, byggnader ochanläggningar göras väsentligt effektivare och därmedminska förbrukningen.Om potentialen för elenergieffektivisering i hushåll ochlokaler utnyttjas innebär det ett minskat elbehov idenna sektor med en tredjedel. Detta kan uppnås underförutsättning att programmet för effektivareenergianvändning fullföljs och fortsätter.En långsiktig minskning av elanvändningen kan uppnåsgenom utveckling av energieffektivare teknik ochstimulanser för ökat elenergisparande inom samtligasamhällssektorer. Tillsammans med en kraftfull satsning påatt växla över från eluppvärmda bostäder till uppvärmningmed biobränslebaserad fjärrvärme kan behovet av attersätta kärnkraftsproducerad el minimeras.BioenergiBioenergi omfattar all energi där energibäraren harbiomassa som utgångsmaterial. Energibäraren kan hagenomgått en kemisk process eller omvandling. Den kanockså ha passerat annan användning som t ex avfall.Bioenergi är en förnybar energikälla och dessutom uthålligom det årliga uttaget inte överstiger tillväxten. Uttaget avsåväl skogs- som torvbränsle understiger den årligatillväxten.Biobränslena är en del i naturens eget kretslopp. Närbioenergin växer binder den lika mycket koldioxid somfrigörs när den förbränns. Det blir därför inget nettoutsläppav koldioxid.Om vi menar allvar med miljömålen och målet om ettkretsloppsanpassat samhälle krävs entydiga och långsiktigapolitiska signaler för en övergång från fossila bränslen ochkärnkraft till biobränslen och andra förnyelsebaraenergikällor.Målet måste vara att i ett framtida kretsloppssamhälleanvända biologiska råvaror i stor omfattning. Fossil oljaersätts med biobränsle. Det kan vara skogs- ellerenergiskogsflis, avlutar från massaindustrin, träbriketter,träpulver, torv, energigräs, avfall, halm och andraprodukter från jordbruket såsom energibetor, halm ocholjeväxter m m. Kemiskt omvandlad bioenergi kan varabiogas, etanol och växtoljor framställda ur biomassa. Dieselkan t ex ersättas med rapsmetylester eller motoralkohol.Den statliga biobränslekommissionen bedömde i sinslutrapport att användning av bioenergi skullekunna öka med åtminstone 60 fram ,d v s en fördubbling jämfört med . Andra har bedömtpotentialen som ännu större. Med den möjlighet som finnstill ett ökat uttag av skogsbränsle och ytterligare tillskott avenergiskog, stråbränslen och biogas skulle vi långsiktigtkunna täcka av landets energibehov medbiobränslen (inkl torv). Denna ökningspotential måsteutnyttjas.Centerns bedömning är att tiden för en fördubbling avbioenergianvändningen (i enlighet medbiobränslekommissionens bedömning) bör kunna kortasned betydligt. En snabbare ökning av bioenergins andelkräver dock starka drivkrafter i form av ekonomiskastyrmedel i enlighet med vad vi anfört ovan.Det utrymme för ny elproduktion och konvertering tillannan energiproduktion som en successiv avveckling avkärnkraften ger fram innebärgoda utvecklingsmöjligheter för bioenergin.Biobränslebaserad kraftvärme är den teknik som överlägset största elproduktionspotentialen. Med nyakraftvärmeprocesser (förgasningsteknik) kan upp till 50 %av biobränslenas energivärde omvandlas till el. Resten kanutnyttjas till fjärrvärme.Bioenergin som bränsle och fjärrvärmen somdistributionssystem är viktiga ingredienser vid enomställning av energisystemet. Fjärrvärmen möjliggör enfortsatt satsning på kraftvärme och underlättar en storskaligintroduktion av biobränsle.Stora delar av det olje- och eluppvärmdabostadsbeståndet i våra tätorter bör därför konverteras tillbiobränslebaserad fjärrvärme. Effekten av detta innebärminskad elanvändning, minskat tillskott av koldioxid ochökat underlag för kraftvärme.För de delar av bostadsbeståndet som av geografiskaskäl inte kan anslutas till fjärrvärme kan olika former avsmåskalig teknik användas och utvecklas vidare. Genomförädlade energitäta produkter som pelletts, briketter ochpulver kan t ex småskalig eldning göras konkurrenskraftigmed andra energiformer.För att klara en radikal sänkning av utsläppen avkoldioxid, kolväten och kväveoxid måste ocksåtransportsektorn ge sitt bidrag. Den står för överhälften av alla miljöbelastande utsläpp. De fossila bränslenamåste bytas ut mot förnybar energi.Biobränslen för drivmedelsbruk framställs avjordbruksgrödor och skog, vilka ingår i naturens egetkretslopp. Drivmedelsetanol kan tillverkas från en rad olikaråvaror. De viktigaste är skogsråvara (cellulosa) ochjordbruksprodukter som vete, potatis, sockerbetor ochvegetabiliska oljor.Vi vill även i detta sammanhang poängtera vikten avfortsatt teknikutveckling, byggande avdemonstrationsanläggningar och stöd tillteknikupphandling. Detta som ett viktigt led i arbetet för attgöra alternativa bränslen kommersiellt gångbara under detnärmaste årtiondet. Målet är en fördubbling avbioenergianvändningen och även därefter enfortsatt ökning.VindVindkraft är tillsammans med solenergi den mestmiljövänliga energikällan som finns på jorden. Därför finnsall anledning att på olika sätt stimulera teknisk utvecklingoch ökad elproduktion från vindkraft. Staten lämnar idagett investeringsbidrag på för att stimulerautbyggnaden av vindkraft.Medelstora vindkraftverk, mellan 100 och 1000 kW,producerar el för en kostnad motsvarande nykonventionell elproduktion. Den sammanlagda installeradeeffekten är fortfarande mycket liten sett ur ett nationelltelförsörjningperspektiv.Det krävs en kraftfull satsning på att utveckla nya storaaggregat för att vindkraften ska ge betydande bidragtill elförsörjningen. Parallellt med en sådan satsning kandock en vidareutveckling av den småskaligavindkraftstekniken leda till att vindkraften lokalt ochregionalt kan få stor betydelse.Vid lokalisering av nya vindkraftverk stöter man påmånga problem. Kollision med olika konkurrerandemarkanvändningsintressen och en miljölagstiftning sombetraktar vindkraftverk som miljöfarlig verksamhet ärexempel på sådana problem (motion 1993/94:BoU505 angvindkraftens lokalisering).SolSolenergi är en ren och miljövänlig energikälla. Detfinns flera olika sätt att utnyttja solenergin. Fotosyntesen,d v s den process som genom solljusets inverkan bygger uppväxterna, är en förutsättning för tillgången på bioråvaror.Användning av passiv solvärme innebär värmetillförsel tillhus genom den naturliga solinstrålningen. Vid ett medvetetutformande av hus och husgrupper kan avuppvärmningsbehovet tillgodoses på detta sätt.Med aktiv solvärme omvandlas solenergi till nyttigenergi med hjälp av speciellt utformad utrustning, t exsolfångare. Solen kan också utnyttjas för direkt produktionav elektricitet genom tre olika grundprinciper; solceller,termiska solkraftverk eller fotokemiska processer.Förändringar av energiskatterna kommer att förbättrasolenergins konkurrenskraft. För att möta den efterfrågansom blir en följd av detta krävs fortsatt teknikutveckling.Mycket talar för att både värmeproduktion ochelproduktion med hjälp av solen har god teknisk ochkommersiell potential för den framtidaenergiförsörjningen.Ett exempel på teknik som många forskare ser som enav de mest lovande för att basera jordens energiförsörjningpå är fotokemiska processer. Tekniken innebäratt solljusets energi utnyttjas för att dela upp kemiskaämnen i dess komponenter, t ex vatten till syre och väte.Komponenterna lagras och transporteras för att sedanomvandlas, varvid energi utvinns. I exemplet vattentransporteras vätgasen till kraftverk för att där användas tillelproduktion och därigenom har man också lyckats görasolenergin både tranportabel och lagringsbar. Dettaunderstryker återigen vikten av fortsatt satsning påforskning, utveckling och demonstration (FUD) också inomområdet solenergi.VattenkraftVattenkraften står för drygt hälften av landetselproduktion. Den bygger på gammal beprövad och välutvecklad teknik. Anläggningarna har lång livslängd och ärdriftssäkra.Vattenkraften är miljövänlig i den meningen att den intebidrar med några luftföroreningar eller något miljöfarligtavfall. Däremot innebär stora vattenkraftverk dramatiskaingrepp i den fysiska miljön med en mängd olikamiljöeffekter som följd. En stor andel av de älvar ochälvsträckor som är outbyggda har därför skyddats moten framtida utbyggnad.Det finns dock en viss potential för ökad produktion avel från vattenkraft. Det kan framför allt ske genommodernisering och effektivisering av äldre anläggningar ochgenom utbyggnader av små vattenkraftverk. En revideringav planen för vattenkraftsutbyggnad som riksdagenbeslutade om 1984 bör genomföras. Syftet bör vara att tafram förslag till åtgärder för en snabb modernisering aväldre vattenkraftverk och förslag till stimulansåtgärder förutbyggnad av mindre anläggningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en långsiktig energipolitiskstrategi med målet att varje energikälla anpassas tillnaturens eget energikretslopp,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vidareutveckling av deekonomiska styrmedlen i energipolitiken,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en kraftfull satsning påforskning, utveckling och introduktion av miljövänligenergiteknik,4.