mot · GH02T435 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningOlycksstatistiken visar att mörkertrafiken generellt settär två till mer olycksbelastad än trafik underdagtid. Vissa grupper, såsom fotgängare och cyklister, haren ännu större riskökning i mörker. Till en del beror dettapå att trötthet och alkoholpåverkan är större under dygnetsmörka timmar än under dagsljus. Men den stora orsaken ärden nedsatta sikt som råder i mörkertrafik. Det visas bl.a.av att vägbelysning reducerar olycks- och skaderisken med30--50 %.De två största bristerna hos människans syn imörkertrafik är nedsatt kontrastkänslighet och högbländningskänslighet. Effekterna av dessa båda brister kanbeskrivas så, att de objekt som t.ex. bilförare bör se, måsteavteckna sig i kraftig kontrast mot bakgrunden, för att nåöver den visuella tröskeln och därmed upptäckas . Såvittkänt är, finns inga optiska eller kemiska medel som kankompensera för dessa brister i människans synsinne.Lösningen måste således finnas i den fysiska miljön.BelysningEtt sätt att förbättra möjligheten att se och synas är attbygga och driva vägbelysning. Denna lösning är emellertidbåde dyr och energikrävande och kan bara tillämpas påhögtrafikerade vägsträckor. En annan lösning kunde varaatt förbättra fordonsbelysningen. Då det gäller detnuvarande bilbelysningssystemet är det egentligen barahalvljuset som utgör problem. I är siktsträckornaoftast tillräckliga. Nackdelen är att trafiken är så tät att manmycket sällan kan köra på . Halvljuset bygger på enkompromiss mellan sikt och bländning som tyvärr inte ärutvecklingsbar. Siktsträckorna i halvljus till en t.ex.mörkklädd fotgängare eller cyklist ligger kring . Ensikt i en hastighet på närmare /h är heltotillräcklig.Ultraviolett ljusDärmed återstår andra mer högteknologiska lösningarpå problemet mötesljus. Det finns sådana -- t.ex. detultravioletta ljuset som bilindustrin och förnärvarande gör experiment med. En annan lovande principär det polariserande ljuset som i likhet med UV-ljuset kange mer ljus utan att ge mer bländning. Ingen av dessaprinciper är emellertid ännu färdigutvecklad. Det kommerdärför att dröja ytterligare innan de kan nå fullgenomslagskraft. Det är inte desto mindre betydelsefullt attforskning och utveckling inom dessa tekniker får fortsätta.Våra högskolor och bör få all uppmuntran ochstöd för ett fortsatt arbete med trafiksäkerheten ochspeciellt mörkerkörning.ReflexerDet finns faktiskt en färdig och tillgängliglösning på de flesta siktproblem som mörkertrafikeninnehåller. Det är retroflexerna eller reflexerna, som de idagligt tal kallas. Dessa, som bygger på att ljuset frånstrålkastarna, genom små glaspärlor eller prismor,återkastas mot förarens ögon, kompenserar därigenom förögats nedsatta kontrastkänslighet. En liten tumstor reflexåterkastar flera hundra gånger mer ljus är en vit yta. Enmörkklädd fotgängare eller cyklist ökar sin synbarhet ihalvljus från till om han utrustarsig med en reflex. Det kan vara samma skillnad mellanosäkerhet och säkerhet som mellan död och liv.SammanfattningTyvärr är användningsfrekvensen av reflexer, särskilt förfotgängare i stadstrafik, låg. Reflexerna,som är en mycket bra säkerhetsutrustning i mörkertrafik,utnyttjas inte alls i den utsträckning de förtjänar.Reflexernas effekt på synlighet och sikt, och därmed ävenpå säkerheten, är effektivt hög och deras kostnader är låga.Påverkan av attityder till att bära reflexer bör åter förasfram genom de olika medier som finns . Föreningslivetoch idrottsarrangemang är lämpliga platser att påtala viktenav reflexer under mörkertrafik. Satsningar på dylikakampanjer bör vara en god investering om de görs på rättsätt.Målet bör vara att, liksom med bilbältena, införa ettlagstiftat reflexobligatorium så snart acceptansen ochanvändningsgraden nått vissa minimivärden. En betydligthögre användning av fotgängarreflexer skulle väsentligtminska risken för olyckor och personskador i mörkertrafikoch därmed även minska samhällets kostnader förtrafikskador. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att informera omeffekten av reflexer under mörkertrafik.