mot · GI02Ub9 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:85 Betyg i det obligatoriska skolväsendet Enligt förslaget i proposition 1994/95:85 skall betyg igrundskolan även i fortsättningen vara mål- ochkunskapsrelaterade. Betyg skall, till skillnad från vad som nugäller, ges först i årskurs 8. I förslaget betonas betydelsenav regelbundna utvecklingssamtal mellan elev, föräldrar ochlärare . Förslaget är i sina grunddrag bramen behöver kompletteras på några punkter.Skälen för ändring av betygssystemetUr synvinkel är det ett pedagogiskt framstegatt betygen inte används i lägre årskurser. Förlärarna friläggs därmed väsentliga pedagogiska hjälpmedelsom en betygssättning annars hindrar. För barnen innebärbetyg felaktiga signaler som i många fall kan få negativakonsekvenser för deras motivation, naturliga nyfikenhet,trygghet och självkänsla.I regeringens förslag anförs flera goda skäl för en ändringav betygssystemet. I sammanhanget betonas ocksåbetydelsen av att ''föräldrar informeras om målen för skolansverksamhet, om lokala arbetsplaner och om hur arbetet iskolan är upplagt. Skolan måste visa stor öppenhet bl.a.genom att lärare kontinuerligt redovisar verksamheten iklassen för föräldrarna.'' Däremot har man glömt den andradelen av samverkan mellan skola och hem; att föräldrarnaskall ges tillfälle att påverka skolans verksamhet,arbetsplaner och uppläggningen av skolans arbete. Det ärspeciellt viktigt att framhålla i detta sammanhang då en avgrundtankarna med skolans decentralisering är just att manpå det lokala planet skall få utökade möjligheter att påverkaskolverksamhetens utformning. Även de mål till vilketbetygen skall relateras skall kunna påverkas av föräldrarna.BetygskriterierBetyg skall enligt propositionen ges i årskurs 8 och iårskurs 9. Betygen i årskurs 8 skall vara en bedömning avelevens resultat i relation till de mål och kriterier som angesi lokala bestämmelser, t.ex. kommunens skolplan och enenskild skolas egna mål och kriterier. Betygen i årskurs 9skall däremot relateras till för nationen gemensamma måloch kriterier. Till hjälp för en sådan nationellt jämförbarbetygssättning skall användas för riket gemensamma prov isvenska, engelska och matematik. Detta får inte tolkas somatt kommunernas och skolornas möjlighet till lokalprofilering endast gäller till och med årskurs 8. För säkerhetsskull bör betonas att tolkningen skall vara att detlokalt relaterade betygssystemet i årskurs 8 just poängterarbetydelsen av lokala variationer i inriktning och pedagogiskmetod. De nationella kriterierna i årskurs 9 är en anpassningtill kraven på en jämförbar och rättvis betygssättning lämpadför antagning till högre utbildning, anställning etc.För att slutbetygen i årskurs 9 skall bli nationelltjämförbara behövs tydliga riktlinjer för vad som krävs för detre betygsnivåer som skall användas. Det är därförotillfredsställande att anvisningarna i regeringens förslag förvilka kriterier som skall gälla är oklara. Å ena sidanframhålls att ''betygen skall relateras till de kvalitativa nivåereleverna når i förhållande till kursplanernas mål för detnionde skolåret'' och att är i färd med att utarbetabetygskriterier som stöd för tre betygssteg. Å andra sidananges i propositionen att den kravnivå som finns ikursplanerna är tillräcklig för att läraren skall kunna bedömaom eleven är godkänd eller icke. Däremot föreslås ipropositionen att betygskriterier skall utvecklas för betygetVäl godkänd. Vad gäller den tredje betygsnivån, Mycket välgodkänd, så föreslår regeringen att för detta betyg kanläraren själv definiera kvalitetsnivån. Vi föreslår att kriterierfastställs även för denna betygsnivå och att anvisningarna förbetygssättning görs tydligare.Komplettering av betygBetyg skall ges i tre nivåer: Godkänd, Väl godkänd ochMycket väl godkänd. Den elev som inte presterat tillräckligtför att uppfylla kriterierna för Godkänd får inget betyg alls.Vad gäller komplettering så föreslår regeringen att den somsenare önskar komplettera sina kunskaper och få betyg harrätt att göra det. Det framgår emellertid inte att detkompletterade betyget skall betraktas som slutbetyg. Det börockså klart utsägas att rätten att komplettera i syfte attförbättra ett erhållet slutbetyg skall gälla även om betyget ärGodkänd eller Väl godkänd.De kompletterade betygens värde vid antagning till högreutbildning skall tydligt redovisas. Möjligheten att likställakompletterade betyg med de på vanligt sätt erhållnaslutbetygen vid antagning till t.ex. gymnnasieskolan bördärvid noga övervägas (t.ex. för en eventuell ändring igymnasieförordningen, 6 kap. 4--6 §§). Frågan att rättvärdera kompletteringar har bland annat betydelse för detstora problemet med den sociala snedrekryteringen till högreutbildning.Nationella prov i årskurs 5Tanken att tillhandahålla nationella prov även för årskurs5 är god. Behovet av nationella prov är speciellt stort underen period när skolan genomgår stora förändringar. Enskildaskolor såväl som hela kommuner kommer att ha stor nyttaav ett sådant prov för att kunna utvärdera (och vidtagaåtgärder i) olika skolors arbetsplaner och arbetssätt. Iregeringens förslag behandlas proven för årskurs 5 mycketknapphändigt. Förslaget att proven skall omfatta svenska ochmatematik förefaller naturligt. Mer tveksamt är förslaget attproven skall gälla också engelska. Vi delar uppfattningen attnationella prov i årskurs 5 ej skall vara obligatoriska. Ipropositionen nämns också allmänt att diagnostiska prov förolika årskurser liksom tillgång till en provbank bör kunnavara ett stöd i lärarens arbete.För att tillgång till nationella prov i årskurs 5 ochdiagnostiska prov i andra årskurser skall bli verklighet måsteförslaget preciseras och tydliga direktiv ges för ansvaret attkonstruera proven, handha distributionen etc., till exempel iform av uppdrag till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldrarnas möjligheter attpåverka skolans verksamhet och inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av tydliga betygskriterier,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevers rätt att komplettera betygsamt att tillgodoräkna sig kompletteringar vid ansökan tillhögre utbildning.