mot · GH02Jo21 · 1994-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:111 Med sikte på hållbar utveckling; Genomförande av besluten vid om miljö och utveckling -- UNCED InledningFlera av dagens globala miljöproblem kräver globalalösningar som bygger på avtal och juridiska förändringar.Men många miljöproblem av global karaktär kan baraåtgärdas på det lokala planet.Brundtland-rapporten ''Vår gemensamma framtid''sätter livsstilsfrågorna i centrum. För att en globaltbärkraftig utveckling ska bli möjlig, förutsätter det attmänniskorna i den rika världen måste förändra sittlevnadssätt för att skapa ett allmännare välstånd. Det ärendast möjligt att åstadkomma på det lokala planet, därindividen har verkliga möjligheter att se kopplingarnamellan sin livsstil och miljöfrågorna och att se effekter avförändringar i vardagslivet. Nyckelorden i en process därden enskildes engagemang kan leda till resultat är överblick(kunskap), inflytande och ansvar. Delaktighet måste alltsågöras möjlig.FramtidsvisionenI Miljö 93 kan man utläsa var vi står i olika miljöfrågoroch hur långt vi är från målet. Det görs klart att även vid ettgenomförande av aktionsprogrammet, kommer vi ändå inteha nått det på lång sikt bärkraftiga samhället. I en rapportav 4104, ''Hur ska må ? ''görs klart att för flera av våra större miljöproblem såsomförsurning, klimatförändringar, spridning av miljögifter imiljön etc kommer situationen försämras även om gällandeinternationella avtal och på nationell nivå fattademiljöbeslut följs.De flesta miljöproblem kan förklaras av ett för lågt pris,eller inget pris alls -- på naturtillgångar såsom vatten, luftmarknyttjande, råvaruförbrukning osv. I regeringensförslag tas också upp frågan om miljöavgifters/miljöskattersviktiga funktion som styrinstrument mot en hållbarutveckling. syn på skatteväxling förmiljön utvecklas i motion 1993/94:Sk609. Medan skatten påarbetskraft är stor trots arbetslöshet, är skatt påmiljöförstörande verksamhet låg. Detta är en kombinationsom är dubbelt olycklig. Ökade miljöskatter ger utrymmeför att sänka skatten på arbetskraft vilket gynnarsysselsättning och utveckling av miljövänligaremetoder/processer. Förvaltaransvaret kräver av oss att denreparerbara delen av miljöskulden inte lastas på kommandegenerationer utan betalas av vår generation.Riodeklarationen ger stöd åt länder att utformaekonomiska styrmedel för att nå en hållbar utveckling.Nationella myndigheter uppmuntras att sträva efterinternationalisering av miljökostnader och användande avekonomiska styrmedel, med beaktande av att förorenaren,i princip, ska bära kostnader för föroreningar (PPP).Miljökonsekvensbeskrivningar i all samhällsplanering somkan komma att påverka miljön är ett sätt att driva på för enmiljöanpassad utveckling. Detta instrument framhållsockså i propositionen.KällsorteringInledningsvis nämns regeringens tidigare arbete medinitiativ kopplade till kretsloppssamhället. För hushållenskall källsortering underlättas. Detta är ett arbete somutförs på lokal nivå där individen har ett direkt inflytande påatt skapa ett mer hållbart samhälle genom sin egen livsstil.En viktig kretsloppsfråga är också att stimuleraintroduktion av alternativa toalettsystem för att slutakretsloppet växt-föda-avfall-växt. Stad-/landsbygdsforskning med målet att utröna hurinfrastruktur ska byggas upp mellan stad och land i syfte attsäkra att städernas resurser från alternativa toalettsystem,biologiskt nedbrytbart avfall i soporna, komposter medmera, ska kunna tas till vara på bästa sätt ilivsmedelsproduktion på landsbygden, eller annanproduktion, är en mycket angelägen forskningsuppgift. Imotion 1993/94:Jo612 utvecklar vi vår syn mer kring dennafråga.Bärkraftigt nyttjande av sötvattentillgångarI de analyser av kommunernas översiktsplanerarbetesom gjorts har kunnat konstateras att planering förvattenmiljön i många fall haltar. För huvuddelen av grund-och ytvattentäkter saknas skyddsområde ochskyddsföreskrifter. I många fall får skydd av yt- ochgrundvattentillgångar stå tillbaka för exploateringar somriskerar vattenkvaliteten. Vid en totalanalys kankonstateras att hoten, förutom bristande fysisk planering,mot dricksvattnet är många. Nämnas kan försurning,övergödning, metallutlakning, saltvattensinträngning (föratt granska detta problem har regeringen tillsatt enutredning), förorenat dagvatten och bristfälligtavloppsledningsnät. Utöver detta bör understrykas attnaturresurslagen inte anger några dricksvattentillgångarsom är av riksintresse! I motion 1993/94:Jo611 diskuterasdetta problem mer utförligt, och en parlamentariskutredning som tar ett helhetsgrepp på frågan efterlyses.De areella näringarnaEn strävan till ett miljövänligare jordbruk bland annatgenom bevarande av landskapets naturvärden, minskningav närsaltläckage och användning av bekämpningsmedelslås fast som övergripande mål för jordbrukslandskapet.Vägrenarnas betydelse för den biologiska mångfalden lyftsfram som varande en viktig ingrediens i vården av det gamlakulturlandskapet.Vad som saknas är målsättningar för att öka arealen avekologisk odling. Då den ekologiska odlingens mål bl.a. ärfrihet från bekämpningsmedelsanvändning och ettbevarande av den biologiska mångfalden och landskapetskulturvärden, är det en brist att i strategin för uppföljningenav UNCED inom de areella näringarna inte ange ökad arealekologisk odling som ett viktigt mål.I den långsiktiga strategin för skogsbruket bör skrivas invad som står i den skogspolitiska propositionen,nämligen att det är lämpligt att det formuleras ett riksvärdeför reservatsbildning på lång sikt. Formuleringen i dennalyder: ''Det bör härvid inte uteslutas att en nivå istorleksordningen av den produktiva skogsmarkennedanför skogsodlingsgränsen kan vara nödvändigt att nå. ''Trafik och miljöKring de målsättningar som ställs upp för trafiksektorn,renare bränslen, förbättrad kollektivtrafik, mindremiljöbelastning från samtliga transportområden,energieffektivare fordon, integrerad bebyggelse- ochinfrastrukturplanering etc råder det tämligen stor storenighet.I den utredning som aviseras för att fånga innebörden ivad ett uthålligt transportsystem innebär, bör trafikenskostnader för hälsa och miljö beräknas. Trafiken bär intefullt ut sina samhällsekonomiska kostnader . Vad enskatteväxling på trafikens område skulle kunna innebära,bör vara en fråga för utredningen. Exempelvis skulle sänktmoms på kollektivtrafikåkande, finansierad av mindremiljövänliga trafikslag, kunna vara en fråga av värde attanalysera.En ökad samordning mellan regeringen och trafikverkenär nödvändig för att nå optimal infrastrukturplanering iframtiden. Kds samlade ståndpunkter på trafik-/miljöområdet sammanfattas i motion 1993/94:T223.Kommunerna och Agenda 21Som nämndes inledningsvis spelar kommunerna enmycket central roll i arbetet på en bärkraftig utveckling. Deinstrument som redan nu står till kommunernas förfogande,exempelvis planering av mark- och vattennyttjandet ochmiljötillsynen, nämns i propositionen. Vikten avdelaktighet betonas.Därför är det med viss förvåning man läser attkommunerna ''skall utarbeta lokalahandlingsprogram för en hållbar utveckling inför nästaårhundrade''. Det är av allra största vikt att formuleringar iUNCED-uppföljningen inte bidrar till en stress som direktmotverkar den breda underifrånprocess som är en av demest fundamentala beståndsdelarna i Agenda-arbetet. DetAgenda 21 betonar, är att processen med att ställa om tillbärkraftighet skall påbörjas . Av vikt är attkommunerna inte plockar in Agendaarbetet i traditionellabeslutsförfaranden och dokumentskapanden -- föromställningen till en bärkraftig utveckling är genom sinkaraktär, där all planering ses utifrån ett minst 100-årigtperspektiv, annorlunda.Ett dokument kan formuleras, men kommer ständigt attfå revideras, då planeringen för en bärkraftig utvecklinginte är en engångsföreteelse.Strategin för det globala arbetetI tidigare motioner har vi angett våra ståndpunkter förarbetet på global nivå, exempelvis vad gällerrapporteringen till (), GEF:s() funktion och frihandelnsbegränsningar.I en motion 1993/94:U206 för vi fram behovet av attSverige på internationellt plan kraftfullt verkar förinrättandet av en global vattenkonvention. Tilltagandevattenbrist är en av de allra allvarligaste frågorna förmänskligheten att lösa, och redan nu utgör vattenbrist enkälla till starka spänningar i en del torra områden i världen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utökad areal ekologisk odlingbör ingå i strategin för en mer bärkraftig utveckling inomjordbrukssektorn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett mål förnaturreservatsavsättning av produktiv skogsmark nedanskogsodlingsgränsen bör ses som en del i en strategi föruthållig utveckling för skogssektorn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas arbete att ställaom till en bärkraftig utveckling i enlighet med ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbete för inrättande av englobal vattenkonvention bör ingå i globala strategii uppföljningen av UNCED.