mot · GH02T702 · 1994-01-25 00:00:00 — Resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser flygplatser är utan undantag belägna i regionermed stora behov av goda kommunikationer. Regionernasnäringsliv är beroende av samspel med andra regioner såvälinom landet som utanför dess gränser. Ett framtida svensktmedlemskap i understryker detta samspelsbehov.För näringslivets konkurrenskraft i och medövriga är en väl utvecklad infrastruktur avutomordentligt stort värde. Flygplatserna är därvidbetydelsefulla länkar i transportsystemet och erbjuder deändamålsenliga kommunikationer, som näringslivet ställerberättigade krav på.Under 1992 redovisade 14 statliga och 23 kommunalaflygplatser driftunderskott med 107 respektive 132 miljonerkronor.Endast fem av de statliga flygplatserna uppvisadepositiva rörelseresultat. Överskotten användes tillresultatutjämning mellan de statliga flygplatserna ochbidrag till några kommunala. Ändå kunde Luftfartsverketför 1992 redovisa ett överskott (= vinst) med 268 miljonerkronor.Prognoser visar, att fyra av de statligaflygplatserna skapar ett överskott av 530 miljoner kronor.De övriga 14 ger ett sammanlagt underskott av 80 miljonerkronor. Med det system för resultatutjämning som förnärvarande tillämpas innebär detta, att överskottpå de statliga flygplatserna kommer att uppgå till ca 450miljoner kronor.För de kommunala flygplatserna bedöms underskottetför 1993 bli ungefär lika stort som , dvs. ca 130miljoner kronor.Trafiken på de kommunala flygplatserna beräknas geintäkter från undervägs-, handlings- och flygplatsavgifter tillLuftfartsverket motsvarande ca per år.Förutom inrikestrafik har några av de kommunalaflygplatserna även betydande utrikestrafik. Dennagenererar visserligen inte intäkter från flygplatsavgifter tillLuftfartsverket men ger undervägsavgifter och i betydandeomfattning en välbehövlig avlastning av med dessträngsel och kapacitetsproblem. Den medför besparingar avtids- och kostnadskrävande marktransporter tillstorflygplatserna, skapar positiva miljöeffekter samterbjuder möjligheter för ett väsentligt effektivare resande.Många kommunala flygplatser har också en viktig rollinom andra delar av flygsektorn, t.ex. somalternativflygplatser och där olika former av specialflygopererar.De samlade positiva effekterna av verksamheten påkommunala flygplatser är därmed betydande.Luftfartsverket fastställer avgiftsnivåer och driftkravetc., som påverkar de kommunala flygplatsernas ekonomi.Kraven är praktiskt taget oberoende av flygplatsernasstorlek, vilket ofta leder till att kostnaderna inte står i rimligproportion till verksamhetens omfattning. Dennaomständighet bör medverka till att det skapas en rättvisarefördelning av det totala överskott som flyget somkollektivtrafiksystem ger upphov till.En helhetssyn på transportsystemet och en ekonomiskintegrering av de kommunala flygplatserna i landetsgemensamma flygsystem bör därför komma till stånd föralla flygplatser som har verksamhet av betydelse förhela flygsektorn. Detta skulle bidra till den ekonomiskautjämning med avseende på skillnader i huvudmannaskapsom regeringen bland annat i prop 1992/93:176 betonatvikten av. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla kommunala flygplatsersom har betydelse för landets flygsektor skall ges möjlighetatt inlemmas i ett totalt system för luftburen kollektivtrafikmed samma system för kostnadsutjämning, som landetsstatliga flygplatser ingår i,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör fördelaen del av sitt överskott till de kommunala flygplatserna iförhållande till den betydelse flygplatsen har förflygnäringen och utifrån den regionala nyttan, förslagsvis enfast summa och en rörlig del baserad på antaletpassagerare ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statens krav påLuftfartsverkets avkastning (= vinst), som är förhållandevishögt, skall sänkas i motsvarande grad.