mot · GH02So501 · 1994-01-25 00:00:00 — Det råder en bred enighet om vikten av att medicinskvård och forskning har en starkt etisk prägel.Socialutskottet skrev i betänkandet 1993/94:SoU2 Vissaetiska frågor (s. 8):Utskottet anser det nödvändigt med en sammanhållenoch etiskt förankrad politik i dessa frågor. Utgångspunktenmåste därvid vara den syn på människan och påmänniskolivets helgd som har sin förankring bl.a. i denkristna etiken och den västerländska humanismen. Allamänniskor har samma värde och den grundläggandemänskliga rättigheten är rätten till liv.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottetsbetänkande. Regeringen gjorde en i stort sett likalydandedeklaration i regeringsförklaringen 1991.Internationella konventioner om rätt till livSverige har också tidigare förpliktigat sig till att skyddamänskligt liv genom att ratificera olika internationellakonventioner. Så sägs det i FN:s universella förklaring omde mänskliga rättigheterna (1948) i artikel 3 att ''envar harrätt till liv, frihet och personlig säkerhet''. I FN:s konventionom medborgerliga rättigheter (1966) artikel 6, punkt 1 sägs:''Varje människa har en inneboende rätt till livet. Dennarätt skall skyddas genom lag. ''Genom regeringens proposition 1993/94:117 kommerEuropakonventionen och andra fri- och rättigheter attinkorporeras i svensk lagstiftning. Europakonventionenfastslår i artikel 2 punkt 1: ''Envars rätt till livet skyddasgenom lag.'' Om detta inkorporerande i svensk lagstiftningsäger rättighetskommitténs delbetänkande SOU1993:40, sid 200: ''Den mest grundläggande av de mänskligarättigheterna är rätten till liv...En inkorporering avEuropakonventionen, som vi föreslår i detta betänkande,innebär att rätten till liv kommer till positivt uttryck i svenskrätt''.I proposition 1992/93:220 sid 18 anges vissagrundläggande, oförytterliga värden. ''Oförytterliga värdenär de, som i en given kulturkrets förutsätts gälla under allaomständigheter. Dessa värden behöver inte motiveras medrationella argument. De är i kraft oavsett om de i enskildafall kan te sig opraktiska, oekonomiska eller ineffektiva ochonyttiga.'' Bland de värden som ges som exempel är respektför människans värdighet, individens frihet och integritet,jämställdhet mellan kvinnor och män, omsorgen om densom har det svårt, samt det personliga ansvaret. Utskottetställde sig i sitt betänkande 1993/94:UbU1, sid 26, bakompropositionens syn på denna värdegrund, samt ladeytterligare till som oförytterliga värden ''människolivetsokränkbarhet'' och ''allas lika värde''. röstade ienlighet med utskottets betänkande.Att skyddet av det mänskliga livet givetvis också gällerdet ofödda barnet ända från befruktningen framgår tydligtav Genèvedeklarationen (1948) som anger att läkare skallförpliktiga sig till ''den största respekt för mänskligt livalltifrån konceptionen till döden'', likaså av artikel 6.5 i1966 års konvention om medborgerliga och politiskarättigheter, samt artikel 12.2a konvention omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. I preambelntill som ratificerade 1989klargörs att barnet har rätt till ''lämpligt rättsligt skydd''även före födelsen.Denna motion vill ta upp ett antal fall av kränkning avdet skydd av det mänskliga livet alltifrån konceptionen, sompositivt uttrycks i de olika internationella konventionernasom ratificerat och som riksdag beslutatom, i de ovan nämnda besluten om rätten till liv ochmänniskolivets okränkbarhet.FosterdiagnostikFosterdiagnostik är som all annan forskning möjlig attanvända både etiskt och oetiskt. När fosterdiagnostiken ståri livets tjänst värnar den om fostret och kan göra det möjligtatt bota eller förebygga sjukdomar redan på fosterstadiet.Den kan stärka blivande föräldrars beredskap att ta emotett skadat barn, eller ett barn med viss statistisk risk att fåen sjukdom som därmed kan lindras, eller botas.Fosterdiagnostiken bidrar också till att synliggöra fostretsom en levande, påtaglig och väl markerad individ med fulltanspråk på respekt för sitt människovärde.När fosterdiagnostiken används i bortväljande,abortinriktat syfte blir den emellertid oetisk och bryter motprincipen om människolivets okränkbarhet. Per definitionär fosterdiagnostik just en diagnos av fostret. Diagnosen,som annars alltid ställs i patientens tjänst, vänds här mot detskadade eller sjuka fostret, och leder till att fostretaborteras. Fostret och modern är två olika individer som harskilda blodsystem, kan ha olika blodgrupp och har olikagenetiska koder. Denna syn kommer till uttryck i denstatliga utredningen 1989:51 ''Den gravida kvinnanoch fostret -- två individer'' där båda dessa individer sägsvara skyddsvärda (sid 11). Vidare säger utredningen: ''Närdet gäller den oföddes intresse bör först framhållas att ettfoster i princip har rätt till utveckling och rätt att födas.Därav följer att en abort inte kan motiveras utifrån fostretsintresse'' (sid 83).I socialutskottets betänkande 1993/94:SoU2 sid 8 gavsinte mer besked än att utskottet ansåg det som ett svårtetiskt problem: ''När det gäller fosterdiagnostiken, som tasupp i flera motioner, bereds fortfarande iSocialdepartementet slutbetänkandet från utredningen omdet ofödda barnet om bl.a. ''Att fastslå det mänskliga livets början och skyddsvärdefrån befruktningsögonblicketI motionen 1992/93:So417 yrkades ett tillkännagivandeom en livsbefrämjande grundhållning för mänskligt liv ienlighet med Genèvedeklarationen, och motionen efterlysteriksdagens ställningstagande till när det mänskliga livetbörjar, på samma sätt som till dödsögonblicket, vilketbestämts av . Utskottsmajoriteten valde attförbigå frågan, medan socialdemokraterna ochvänsterpartiet i reservation 1 sade sig anse att inteskall lagreglera frågor om livets början, eftersom man ansågatt det skulle strida mot religionsfriheten. Hur man kunnatbestämma ifråga om dödsögonblicket utan att strida motreligionsfriheten nämndes inte.Frågan om när det mänskliga livet börjar är dock inte avreligiös art, utan enbart av biologisk. All sakkunskap, frånden enklaste lärobok i biologi till den mest framståendeforskare i genetik, är eniga om att det mänskliga livet börjari och med att en sädescell befruktar en äggcell. Från ochmed konceptionen finns hela den genetiska koden färdig,enbart näring och tillväxt skiljer det befruktade ägget frånden vuxna människan. En äggcell eller en sädescell kallas''den'' eller ''det''. Den befruktade äggcellen är antingen en''han'' eller ''hon'', redan från befruktningsögonblicket.Detta biologiska faktum har bestridits avriksdagsledamöter som hävdat att det mänskliga livet börjarvid den tidpunkt då barnet föds (Riksdagsprotokollet931124), respektive att det börjar när fostret uppleversmärta (Dagen 930119). Före det sägs att fostret skulle varaen del av kvinnans kropp.Ett föds normalt i den 40:e graviditetsveckan, ochatt upplever smärta har påvisats från den 10:egraviditetsveckan. Båda de tidigare relateradeståndpunkterna är alltså från biologisk ståndpunkt omöjligaatt hävda.Eftersom bestämt dödsögonblicket till detögonblick när inte längre EEG kan uppmätas på hjärnan,kunde det ha funnits någon logik i att hävda att livetuppträder när man kan mäta EEG på fostrets hjärna ochfostrets hjärta slår, nämligen i den 8:e graviditetsveckan.Men ''naturligtvis börjar livet när det börjar'', vid självabefruktningen, och inte vid olika utvecklingsgrad hosfostret eller barnet.Om det verkligen hade varit så att det mänskliga livethade börjat vid födelsen, så hade inte -- som är fallet --fostret med lagstiftning kunnat skyddas från modernsdrogmissbruk, eller gifter i moderns arbetsmiljö, eller hakunnat ärva sin far, om denne avlidit innan barnets födelse.Men eftersom fostret är en egen mänsklig individ, och enegen juridisk person, ärver det barn som avlats inomäktenskapet sin far, oavsett om fadern skulle avlida tidigtunder graviditeten.Sena aborterI betänkandet 1993/94:SoU2 avslog utskottet motionen1992/93:So412, med dess krav att aborter efter 18:e veckanskulle förbjudas, utan närmare motivering. Ibakgrundsteckningen nämner utskottet att den nu fem årgamla utredningen 1989:51 angav att på den svenskavetenskapens dåvarande ståndpunkt kunde som är23--bringas att överleva, och att det därför intefanns behov att begära att rättsliga rådskulle ''sänka den gräns som gäller för närabort skall vara tillåten, dvs. ''.Sedan utredningen presenterades 1989 har dock denmedicinska forskningen om för tidigt födda barn gåttsnabbare än vad man då kunde förutse. är det i USAmöjligt att rädda enstaka barn så tidigt som i moderns 21:agraviditetsvecka. I ambassads DocumentationCenter och i databasen fannman, på min begäran om efterforskning, ett flertaldokumenterade fall av för tidigt födda barn som i moderns21:a och 22:a graviditetsvecka överlevt utan skador. KenyaKing föddes på , Plantation, , i sin mors 21:agraviditetsvecka, dvs. Blandbarn födda i moderns 22:a graviditetsvecka, dvs. 20 veckorefter konceptionen, kan nämnas Zascha Villamar, född den18 på , ,, född i ,, och , född i februari1983 på , , . Detta ärbara några exempel från listan, som var publicerad i sinhelhet 930413.Eftersom uppgifterna har varit okända i så sentsom 1989 tillskrev jag de sjukhus i där de yngstabarnen hade fötts. Jag bad dem sända intyg på hur tidigtKenya King och Zascha Villamar verkligen hade fötts samtden medicinska dokumentationen. Jag fick omgående brevoch intyg från neonatologispecialisterna på och från . Jeffries på Neonatal som visade att barnenverkligen var födda i 21:a respektive 22:a graviditetsveckanenligt vårt sätt att räkna i , dvs 19 respektive 20veckor efter konceptionen. De hänvisade till denmedicinska tidskriften frånden 11 november 1985.Vid en internationell jämförelse finner man också attSverige är bland de länder som ger sämst rättssäkerhet ochlagligt skydd åt . Bara kommunistdiktaturer har enliberalare abortpraxis än . 66 av världens länder harett principiellt rättsskydd för den ofödde och tillåter baraabort vid ett begränsat antal indikationer av typ våldtäkt,incest, fara för kvinnans liv. Hit hör bla. I cirka 50 länder är skyddet förden oföddes liv nästan totalt -- abort tillåts endast för atträdda moderns liv. (: Abortion -- Areproductive health issue, 1993). Varken Norgeeller har fri abort mer än till 12:e veckan.Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen geSocialstyrelsen i uppdrag att ompröva nuvarande praxis atttillåta aborter t.o.m. 22:a graviditetsveckan.GenetikSamhällets oförmåga att hantera den genetiskaforskningens enorma landvinningar det senaste årtiondethänger direkt samman med obenägenheten att tydligtdeklarera och utgå från vad som ovan sagts om att detmänskliga livet och dess skyddsvärde börjar vidbefruktningsögonblicket. Om staten hade hållit fast vidmänniskolivets okränkbarhet alltifrån konceptionen ochlagfäst denna mänskliga rättighet -- i enlighet med deinternationella deklarationerna som faktiskt harratificerat -- skulle de nya forskningsrönen ha varit oerhörtmycket lättare att hantera, och till stor del enbart utgjort enhoppingivande framtid och inte ett annalkande hot.När man nu i praktiken leds av den biologiskt orimligatolkningsmodellen att människolivet börjar vid födelsen, såsom riksdagsledamöter uttalade sig i det tidigare relateradecitatet, innebär det att fältet är vidöppet för vetgiriga ochexperimentlystna forskare att forska på och odla befruktadeägg, utan att lagstiftningen ger vägledning ochbegränsningar.Den genetiska forskningen öppnar enorma perspektiv. Idet stora internationella projektet () kommer hela den mänskligaarvsmassan att ha kartlagts . kangenom gentest av embryon, sk. preimplantatorisk diagnos,fastställas det väntade barnets kön och anlag för vissagenetiskt betingade sjukdomar samt många andraegenskaper, fler ju längre forskningen framskrider. Det ärnu möjligt, och har också genomförts i ett 100-tal fall runtom i världen, att efter gentestet låta föräldrarna välja omembryot ska sättas in i moderns livmoder för fortsattgraviditet eller förstöras. Föräldrarnas val sker utifrån dengenkarta av egenskaper som det inför valsituationen varitmöjligt att kartlägga, en genkarta som , ja, varjemånad blir mer och mer detaljerad. En skräckvision är attkommersiella krafter ska börja erbjuda dessa tester tillblivande föräldrar som har speciella önskemål beträffandesina barn. Könstestningar av befruktade ägg diskuterasredan på allvar i vissa i avsikt att låtaföräldrarna välja bort ett visst kön, oftast flickor. Redan nuannonserar kliniker i för sina mobilafosterdiagnosteam. Man säger: Betala nu ochspara 50 000 senare, dvs. man sparar in hemgiften genomatt abortera bort flickbarn. Eftersom preimplantatoriskdiagnostik ger besked om de önskade egenskaperna hosbarnet redan innan graviditeten påbörjas kommerefterfrågan att bli mycket stor.Likaså är det nödvändigt att värna om den genetiskaintegriteten, dvs. att inte obehöriga som försäkringsbolageller arbetsgivare får tillgång till de ytterst personligakunskaper som genetiken ger.Rättsläget är totalt okontrollerat . När docentJan , genetiker i en forskargrupp i ,ville ha besked om det var etiskt acceptabelt att också iSverige börja med preimplantatorisk diagnos, fick han ingetbesked, varken positivt eller negativt, vare sig avSocialstyrelsen eller enligt SvD940112. kunde bara informera sig och iefterhand ta ställning. Därmed bereds marken för tankenatt acceptera genterapi på könsceller, dvs att manipuleraden mänskliga arvsmassan i syfte att barn skall födas medönskade egenskaper.Av principen om människolivets okränkbarhet som ettoförytterligt värde, vilket har fattat beslut om,följer att en lagstiftning skyndsamt måste tas fram somförbjuder genmanipulation av befruktade ägg ochutsortering av embryon med oönskade egenskaper som visstkön eller anlag för viss sjukdom. Det är också nödvändigtatt lagstifta mot patent på mänskliga celler, gener ochvävnader. Forskning på och odling av befruktade ägg måsteförbjudas, annat än i syfte att inplantera dem hos denbiologiska modern, dock utan att ha genmanipulerat dem.Etikutbildning för forskareI visade under namnet ''Genvägar'' enserie program om genforskning som väckte storuppmärksamhet och stort engagemang. Inför deskrämmande framtidsperspektiv som programmet måladeupp ställdes frågan vilken etisk kompetens somgenforskarna själva hade. En av forskarna gav svaret: ''Vihar inte mer etisk utbildning än vilken medelsvensk somhelst. ''Det är absolut nödvändigt att medicinska forskare ges enetisk utbildning och kompetens. Framstående forskare hargjort fruktansvärda oetiska uttalanden som förskräcker.Francis , som upptäckte DNA-spiralen och ficknobelpris för detta, skriver i boken and men,1966: ''Inget nyfött barn borde förklaras vara människainnan det fått sina arvsanlag undersökta. Skulle barnet intebestå provet har det förverkat sin rätt att leva.'' Sammatankar om att döda barn med genetiska sjukdomar harandra nobelpristagare gett uttryck för som imaj 1973 i tidskriften och i bokenThe endurance of life.Enligt 940109 finns det även svenska forskare somvill ha genmanipulation av könscellerna, bla deninternationellt kände svenske molekylärbiologen , som ledde i i Tyskland.Varje medicinsk forskarstuderande bör genomgå en 5-poängs etikkurs utifrån den etiska grundsyn som riksdagenbeslutat om, som nämnts ovan, där bl.a. människolivetsokränkbarhet hävdas som ett oförytterligt värde, ocksåinom den medicinska forskningen. Sådana frivilliga 5-poängskurser anordnas redan med någon regelbundenhetvid , men med få deltagare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lagstiftning omfosterdiagnostik som tillvaratar fostrets intressen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fastslå det mänskliga livetsbörjan vid befruktningsögonblicket,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad lagstiftning somreglerar den genetiska forskningen utifrån principen ommänniskolivets okränkbarhet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en obligatorisk 5-poängskurs ietik att ingå i forskarutbildningen för medicineforskarstuderande.1