mot · GH02Fi42 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) I propositionens inledning tecknar regeringen sin bild avvad som hänt under den borgerliga regeringsperioden inomskola, utbildning och forskning. Regeringen vill här göragällande att den genom sina reformer stärkt somkunskapsnation och att den kommit ett gott stycke på vägmot det mål man satt upp för skolan, ''bästa skola''.Vi socialdemokrater har under den gångna periodennoga granskat den förda politiken och i ett stort antalmotioner fört fram våra förslag, invändningar och kritik.Privatisering ledstjärna för moderat utbildningspolitikDen skolpolitik som den moderatledda regeringen förthar lett till att ett skolsystem som varit ett föredömeför många skolpolitiker och forskare i olika delar av världennu kommit i vanrykte. De vidgade klyftor i skolan mellanbarn och ungdomar med olika förutsättningar, som alltflerföräldrar, lärare, elever, skolledare och övrig personaltydligt kan iaktta, förefaller inte bekymra regeringen. Visocialdemokrater menar att dessa tendenser till segregationi den svenska skolan kommer att få allvarliga konsekvenserför den framtida samhällsutvecklingen.Attackerna mot vuxenutbildningen som regeringeninledde redan i sin första budgetproposition har,tillsammans med nedskärningarna i kommunerna, lett tillatt den komunala vuxenutbildningen, som under storaansträngningar byggts upp , nu iflertalet kommuner brottas med stora svårigheter. Dettagäller särskilt den gymnasiala yrkesinriktadevuxenutbildningen.Det gynnande av de privata alternativen som varit engrundbult i regeringens skolpolitik har även genomsyratmånga av de förslag som framförts inom den högreutbildningen och forskningen. Det mest upprörandeexemplet här är privatisering av statlig egendom genom attmedel ur pensionsfonderna använts för att skapa privataforskningsoch högskolestiftelser styrda av näringsliv ochakademier.Den expansion av den högre utbildningen som inleddesgenom beslut under den socialdemokratiskaregeringsperioden har varit nödvändig. Vi har dock vid fleratillfällen kritiserat regeringen för att utbyggnaden inte sketttillräckligt snabbt samt att den i alltför hög grad kommit attkoncentreras till universiteten på bekostnad av de mindreoch medelstora högskolorna. Vi reser även mycket starkainvändningar mot regeringens planer på att slå sönder vårtsammanhållna högskolesystem för att ersätta det med ettsystem med A- och B-högskolor.Stort behov av nationellt kunskaps- och kompetenslyftVi har fört fram krav på ett nationelltkunskaps- och kompetenslyft i en partimotion. Våra förslagdär skiljer sig på avgörande punkter från de tankar som försfram inom ramen för arbetet med Agenda 2000. För oss ärdet av avgörande betydelse att ett nationellt kunskaps- ochkompetenslyft kommer alla till del och inte förbehålls ettfåtal redan välutbildade. Vidgade klyftor i samhället är inteen väg att möta framtidens utmaningar.Den svenska arbetskraften har aldrig varit så välutbildadsom . har dramatiskaförbättringar skett. Utbyggnaden av gymnasieskolan ochvuxenutbildningen har även lett till att utbildningsnivån är högre hos kvinnor än hos män.Men trots stora utbildningssatsningar finns det, i t.ex.åldersgruppen 25--, nära 700 000 människor som harhögst grundskoleutbildning. Det finns över 1 700 000medborgare i den åldersgruppen som har högst tvååriggymnasieskola, människor med 15--kvar i arbetslivet,merparten av dem med otillräckliga kunskaper i svenska,matematik, engelska och samhällskunskap i förhållande tillkraven på arbetsmarknaden. Alla dessa har en utbildningsom är kortare än den som erbjuds samtliga ungdomar,den treåriga reformerade gymnasieskolan.Skolan och hela utbildningssystemet måste läggagrunden till och ge lust till ett livslångt lärande genom godakunskaper som fördjupas och breddas till alltmerdjupgående generella kompetenser ju högre upp iutbildningssystemet man kommer. Varje nivå tar sin del avansvaret för helheten. Misslyckanden på en nivå fårkonsekvenser för nästa.Utbildning skall självfallet inte begränsas tillarbetsmarknadens behov eller den enskildes behov iarbetslivet. Utbildning är också ett värde i sig för denenskildes möjligheter att leva ett rikt liv, att ta ansvar förbarn och ungdomar, att ta aktiv del i kultur- ochföreningsliv, att besöka andra länder och folk, att delta ipolitiskt och fackligt arbete och för möjlighet till kritiskaoch självständiga ställningstaganden.Men det räcker inte med att enbart höja de enskildaindividernas kompetens. Det krävs stora förändringar inomnäringsliv och gemensam sektor för att en höjd kompetensskall kunna efterfrågas och därmed nyttiggöras. Det ärsamspelet mellan näringspolitik, dvs. en politik för ökatkunskapsinnehåll i produktionen och löntagarnaskompetens som skapar konkurrenskraft. Den långsiktigtviktigaste åtgärden är dock att höja kompetens i densvenska arbetskraften och det är nu hög tid att sätta inkraftfulla åtgärder som omfattar alla i arbetskraften.Ett nationellt kompetenslyft kräver samverkanEftersom frågor om utbildning och kompetensutvecklingrör vårt lands infrastruktur är det naturligt och nödvändigtatt samhället stimulerar och ställer krav påkompetensutveckling i näringsliv och gemensam sektor.Den till arbetslivets villkor mest lämpliga formen förkompetensutveckling är att parterna i avtal över helaarbetsmarknaden kommer överens om inriktningen av ochde grundläggande villkoren för denna. Vi socialdemokraterförordar att dessa avtal bör utgå ifrån att avarbetstiden avsätts för kompetensutveckling av allaanställda.En lämplig form för att stimulera tillkompetensutveckling är regionala kunskaps- ochkompetenscentra. Vid dessa bör personer med stor kunskapom frågor som rör kompetens, kvalitet och produktivitetfinnas. De ska kunna vara rådgivare till företag,förvaltningar och fackliga organisationer om detta t.ex. närdet gäller analys av utbildningsbehov och planering avutvecklingsinsatser.Ett nationellt kompetenslyft kräver en samverkanmellan alla kring dessa centra. Det gäller här samhälletsutbildningsanordnare, näringslivets organisationer, fackligaorganisationer och representanter förarbetsmarknadsmyndigheter. Där bör finnas förkompetensutveckling relevant material möjligt att anpassaefter de behov som framträder i arbetslivet i regionen.Material från nationell och internationell forskning särskiltfrån vårt eget arbetslivs forskningsinstitutioner skall därfinnas lätt tillgängligt.Arbetslivsfonderna som är under avveckling hartillfört arbetslivet synnerligen betydelsefull kunskap äveninom här aktuellt område. Dessa kunskaper måste nu påbästa sätt tas tillvara. Regeringen bör återkommatill med förslag om någon form av regionalakompetenscentra.Förutom det stöd kompetensutveckling kan få genomdenna typ av centra kommer det att finnas behov av att pålämpligt sätt genom ekonomiska incitament direkt iarbetslivet ytterligare stödja nödvändiga insatser förkompetensutveckling. En modell är den som tillämpatsgenom Arbetslivsfondernas direkta bidrag förenat medmycket bestämda krav som förutsättning för dessa. Enannan är den modell som förordades avKompetensutredningen med möjlighet till avdrag påarbetsgivareavgiften för en del av kostnaden för av parternagemensamt accepterade utbildningsinsatser. En tredjeförordar att med arbetsgivaravgiften som medel genomföraen omfördelning av resurser från företag som försummarutvecklingsinsatser till dem som satsar påkompetensutveckling. Förutom dessa finns naturligtvisäven en mängd andra modeller t.ex. de som förordarindividuella kompetenskonton.Regeringen bör närmare i direkt samverkan medarbetsmarknadens parter analysera och utarbeta förslag omhur en modell för stöd till kompetensutveckling i näringslivoch gemensam sektor bör kunna utformas.Löntagarfondsmedlen skall kvarstanna ipensionssystemet eller överföras till statsverket -- ejanvändas till nya forskningsstiftelserRegeringen har i proposition 1993/94:177 föreslagit attåterstoden av medlen i Fond 92-94 i Allmännapensionsfonden skall överföras till ett antal stiftelser förforskning och andra ändamål. Vi har i enutskottsgruppsmotion med anledning av denna propositionyrkat avslag på regeringens förslag till ändring i lagen(1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfondeni detta syfte.Tillgångarna i Fond 92-94, som inte intecknats genomtidigare beslut, uppgick till omkring 8,2miljarder kronor.Vi upprepar härmed vårt yrkande på avslag påregeringens förslag till ändring i lagen med reglemente förAllmänna pensionsfonden.Vi föreslår i stället att beslutar att resterandetillgångar i Fond 92-94, som bedömdes uppgå till8,, överförs från den Allmännapensionsfonden till statsverket för att minska statensskuldbörda och räntebetalningar.Utbildnings- och kompetenslinje iarbetsmarknadspolitikenI dag står 600 000 arbetslösa utanför den ordinariearbetsmarknaden. Av dem är över 400 000 öppet arbetslösa.Tusentals av dessa arbetslösa kommer att få storasvårigheter att erhålla bra arbeten även vid en förbättradsituation på arbetsmarknaden. Deras kompetens ärotillräcklig. Det är därför av yttersta vikt att de kvinnor ochmän som befinner sig i arbetslöshet har reellamöjligheter att nu stärka sin kompetens genom utbildning.En målmedveten ''utbildnings- och kompetenslinje'' medinriktning på den framtida arbetsmarknaden måste följas.I detta sammanhang är den reguljära utbildningen avavgörande betydelse. De förändringar vad gällerutbildningsbidragen som regeringen föreslagit och somträdde i kraft har fått mycket negativakonsekvenser. De personer som fåttarbetsmarknadsutbildning i form av till det reguljärautbildningsväsendet förlagd utbildning får en reduceraddagpenning (), men med möjligheter till lån (35procent) upp till full dagpenning. Samma villkor gäller förden som får gå i en upphandlad utbildning och som inte fyllt25 år.Denna förändring av villkoren innebär att en passivinsats prioriteras framför en aktiv, eftersom det för denarbetssökande kommer att vara mer ekonomiskt lönsamtatt uppbära arbetslöshetsersättning än att gå i en utbildningmed utbildningsbidrag.Erfarenheterna med de nya bidragsformerna visar attmånga arbetssökande avstår från en angelägen utbildningeftersom de inte anser sig ha råd att leva på det reduceradebidraget och inte vågar sätta sig i skuld.Eftersom reguljär utbildning i första hand riktar sig tillde prioriterade grupperna och till de lågutbildade påarbetsmarknaden så har denna förändring kommit attdrabba de svaga på arbetsmarknaden särskilt hårt. Underhösten började endast 8 200 personer reguljärutbildningenvilket innebar en halvering av antalet för hösten 1992.Även bestämmelsen att ungdomar som går iupphandlad utbildning endast kan få del av bidrag med lånhar inverkat mycket negativt på ungdomarnas intresse attsöka utbildning. Antalet ungdomar i upphandlad utbildningminskade med 75 procent.Det är således synnerligen angeläget att återfå ettstudiestödssystem inom arbetsmarknadsutbildning sompremierar studier framför att passivt lyfta ersättning. Det ärav största betydelse både för den enskilde och för samhället.I andra motioner upprepar vi de krav med denna inriktningvi tidigare framfört.Program mot ungdomsarbetslöshetenArbetslösheten bland ungdomar är katastrofal. Den ärungefär så hög som den redan mycket högaarbetslösheten bland äldre. Det är en tragedi för samhälletoch för den enskilde. Vi socialdemokrater kan inteacceptera ett samhälle som ställer hundratusentals ungautanför samhällsgemenskapen. Vi kommer att iregeringsställning kämpa för att uppnå målet att ingenunder ska gå arbetslös . Vipresenterar i annan motion det sammanhållna förslaget tillprogram mot ungdomsarbetslösheten. I denna motion finnsendast de delar som direkt faller inomUtbildningsdepartementets ansvarsområde.Det är inte realistiskt att på kort sikt lova alla ungdomarett arbete. Vi måste prioritera. De jobb som finns bör iförsta hand gå till de äldre ungdomarna som ärfärdigutbildade och som ofta har försörjningsbörda. Deyngsta ungdomarna bör när jobben inte räcker till fåytterligare utbildning eller delta i olika yrkesförberedandeaktiviteter.Vi vill att fler ungdomar skall utbilda sig. Därför är deförslag vi här nedan för fram särskilt viktiga för dem.Det tredje gymnasieåretNästan samtliga elever som inleder sinastudier i gymnasieskolan kommer att kunna göra det inomde treåriga programmen. Därmed har ytterligare ett viktigtsteg tagits i riktning mot en nationell kompetenshöjning.Vi har i ett antal motioner under de senaste årenframhållit vikten av att alla ungdomar får chansen attfullfölja en gymnasieutbildning motsvarande vad som nuges dem som genomgår den reformerade gymnasieskolan.Vi föreslog att kommunerna borde fåresurser för att anordna 30 000 platser för det tredjegymnasieåret enligt de regler som gäller för innevarandebudgetår.Vi upprepar nu samma krav. Kostnaden för dettaberäknar vi till 900 miljoner kronor.Stärk den kommunala vuxenutbildningenSenast i vår partimotion ''Nationellt kunskaps- ochkompetenslyft'' förde vi fram vår uppfattningom den kommunala vuxenutbildningens stora betydelseinte minst i perspektiv av ett nationellt kompetenslyft. Viredogjorde där även för de stora problem som komvuxdrabbats av under de senaste tre åren.Detta har sedan lett till att vi i riksdagsarbetet lyft framkrav på en ny utredning med uppgift att ge förslag om hurman på bästa sätt kan komma till rätta med de problemkomvux brottas med och stärka dennautbildningsform . Vi kan till vår glädjekonstatera att det nu finns goda förutsättningar för attriksdagen kommer att fatta ett beslut med denna innebörd.I partimotionen krävde vi att komvux skulletillföras ytterligare 40 000 platser. Regeringen aviserade ibudgetpropositionen 28 000 platser ''i komvux och medutbildningscheck''. Regeringen har i den här aktuellapropositionen föreslagit 20 000 platser till komvux och 8 000platser med utbildningscheck.Vi avvisar bestämt förslaget om utbildningscheck. Dethar inget annat syfte än att skapa ytterligare möjligheter förprivata utbildningsanordnare.Vi anser nu i likhet med tidigare att komvux bör tillföras40 000 platser. Dessa medel bör i första hand användas föratt möjliggöra utbildning motsvarande dagens krav påkunnighet efter gymnasiestudier i svenska, engelska,matematik och samhällskunskap. Men medlen skall ävenanvändas för att öka utbudet av de yrkesinriktade kursernapå gymnasienivå. Dessa medel bör tillställas kommunernaefter ansökan hos på samma sätt som gäller förinnevarande år. De på detta sätt tillkommandeutbildningsplatserna skall även vara öppna för personermed anställning som genom studieledighet ellerutbildningsvikariat vill stärka sin kompetens.Dessa medel skall endast utgå i de fall kommunerna ökarvolymen på sitt utbildningsutbud utöver denutbildningsvolym för reguljär utbildning som planerades ikommunens skolorganisation inför /93.Förutsättningen för statsbidrag skall vara att medlenanvänds till studier på lägst halvtid under minst 4 månader.Utbildningen skall anordnas genom kommunerna ochbedrivas på kommunens ansvar, även om kommunen skallkunna uppdra åt annan att mot ersättning anordna kurserför arbetslösa enligt de regler som gäller det offentligaskolväsendet för vuxna. Utbildningen skall bedrivas efterför gymnasieskolan och komvux fastställda kurs- ochtimplaner.Om accepterar regeringens förslag om s.k.utbildningscheck skall även kommuner ha möjlighet att påmarknadsmässiga villkor konkurrera om chansen attanordna sådana kurser. Vi avvisar därmed regeringensförslag att systemet med s.k. utbildningscheckar inte skallomfatta det offentliga skolväsendet.Vi föreslår att 25 000 platser avsätts för mer teoretisktinriktade studier och 15 000 för studier inom denyrkesinriktade delen av komvux. Kostnaderna för dettaberäknar vi till 1 230 miljoner kronor.Ungdomar bör ges ökade möjligheter till studierutomlandsDe är viktigt att på olika sätt stimulera ungdomar till attskaffa sig goda språkkunskaper och erfarenheter av hur detär att leva och arbeta i andra länder. Av stor betydelse ärhär möjligheten att medförastudiemedel för studier utomlands. Ytterligare insatser börgöras inom detta område.Vi vill därför föreslå att ett antal stipendier riktas delsmot olika studerandegrupper och dels mot olika länder.Minst 10 000 ungdomar som genomgått gymnasieskolan börfå ett särskilt utlandsstipendium. En del av stipendierna börgå till ungdomar med invandrarbakgrund för studier i sittursprungsland. bör ges i uppdrag att i samarbetemed VHS utveckla ett program för stipendier somkompletterar de möjligheter som redan nu erbjuds genomstudiemedelssystemet och som kan bidra till att ytterligareungdomar väljer att söka skaffa sig erfarenheter genom attstudera och arbeta utomlands i olika delar av världen.Vi anser även att gymnasieelever bör fåmöjlighet att medföra sitt studiestöd.Kommunernas ansvar för att ge alla ungdomar enmeningsfull sysselsättning bör utökasKommunernas ansvar för att ge alla ungdomar enmeningsfull sysselsättning bör utökas till och medvårterminen det år man fyller . I denna sysselsättningbör utbildning vara ett viktigt inslag.Andra åtgärder för kompetensutvecklingI andra avlämnade motioner har vi lyft framytterligare åtgärder som är av betydelse förkompetensutvecklingen av löntagare i arbetslivet,småföretagare och arbetslösa. Dessa har därigenomkommit till kännedom. Vi avstår därför från attupprepa dem här.Minskning av läkarutbildningenVi delar regeringens uppfattning att de nu beslutadeutbildningsuppdragen för de medicinska områdena är föromfattande och att en minskning av dessa bör ske. Tillskillnad mot regeringen bedömer vi att minskningen endastskall utgöra hälften av den regeringen förordar dvs. attantalet nyantagna studenter minskas från och /95 med 60.Minskningen bör ske med 30 platser vid Lundsuniversitet och 30 platser vid institutet.Öka antalet högskoleplatserI vår partimotion ''Ett nationellt kunskaps- ochkompetenslyft'' utvecklade vi några aspekter på högskolan.Vi föreslog även att högskolan borde tillföras 3 000ytterligare platser , av i genomsnitt tre årslängd. Denna förstärkning av högskolan skall inte bara skei form av ökad intagning på program utan även i hög gradutnyttjas för att erbjuda fort- och vidareutbildning föranställda och småföretagare. Merparten av medlen skallanvändas för att förstärka de mindre och medelstorahögskolornas utbildningsutbud. Medlen bör för fördelningställas till regeringens disposition.Vi föreslår att anslås för dettaändamål.Regeringen föreslår att medel anvisas försommaruniversitet/ sommarhögskola, basår ochdistansutbildning för ca 21 500 studenter.Sommarutbildningen skall bestå av kurser om lägst 5 ochhögst 10 poäng. Man räknar med att 20 000 studenter skallberedas plats i detta slag av utbildning.Basårsutbildningen föreslås få samma omfattning sominnevarande läsår. Vad beträffar distansutbildningenföreslog regeringen redan i budgetpropositionen att 64miljoner kronor skulle anvisas för att särskilt främja dennautbildningsform /95. Däremot framgår det inte hurmånga ytterligare utbildningsplatser inomdistansutbildningen som förväntas bli konsekvensen avförslaget.Vi föreslår att basårsutbildningen utökas med 500platser utöver regeringens förslag. Vi föreslår att 15miljoner kronor anvisas för detta.Distansutbildning av högskolestudier bör öka som ettled i en allmän kompetenshöjning. Det nyaresursfördelningssystemet för högskolan missgynnar studieri denna form. För att ytterligare stimulera studier i dennaform vill vi föreslå att utöver regeringensförslag anslås till detta. Vi bedömer att detta motsvarar 500heltidsstuderande.Vi har i flera motioner framhållit den yrkestekniskahögskoleutbildningens stora betydelse. Vi upprepar inte härde motiv vi anförde för detta i vår kompetensmotion. Viförordar en ökning med 500 platser för /95.Däremot finns det anledning att upprepa vår starka kritikmot regeringens förslag att inte längre låta studerande vidYTH beviljas särskilt vuxenstudiestöd (SVUX). Vimotsätter oss denna försämring och väljer att finansiera denav regeringen föreslagna besparingen genom enomfördelning inom studiestödsramen. Detta innebär entotal kostnad för vuxenstudiestödet för de studerande påYTH-utbildningar på sammanlagt 54 miljoner kronor.Oklart om s.k. trainee-utbildningRegeringen föreslår försöksverksamhet med vad denkallar trainee-utbildning. Den skall vara enlärlingsutbildning på eftergymnasial nivå och bör omfattaett år. Syftet är att kombinera arbetsplats- ellerföretagspraktik och kvalificerad teoretisk utbildning somanordnas av högskolan, komvux eller andrautbildningsanordnare.I perspektiv av ett nationellt kunskaps- ochkompetenslyft är det nödvändigt att utveckla olikakombinationer av utbildning. Med den stora flexibilitet somhögskolan och komvux har möjlighet att utveckla är detnaturligt att i första hand utnyttja det offentligautbildningsväsendet för denna försöksverksamhet.Av regeringens proposition framgår inte tydligtkostnaden för denna försöksverksamhet eftersomregeringen även föreslår att medel för Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor skall kunna tas ianspråk för ifrågavarande utbildning. Vi anser attkostnaden för försöksverksamheten skall begränsas till demedel på 22,8 miljoner som föreslås under anslag F 4.Studiestöd till våra utbildningssatsningarVi har i en särskild motion 1993/94:Sf512 utarbetat enmodell för ett nytt studiefinansieringssystem. Modellen gerförutsättningar för ett sammanhållet system och minskarden nuvarande splittringen i systemet. Fullt utbyggdinnebär den ett bra stöd för kunskaps- ochkompetensutveckling för både ungdomar och vuxna,som deras skuldsättning hålls nere.De satsningar, som vi nu föreslår på utbildningsområdet,innebär 3 900 ytterligare platser på gymnasieskolan iförhållande till regeringens förslag. Detta medför enberäknad kostnad för studiehjälp på och7 för studiemedel.För den kommunala vuxenutbildningen föreslår vi enutökning med 12 000 platser jämfört med regeringsförslagetbeträffande komvux och utbildningscheck. Vi beräknarkostnaden för studiestödet till i form avSVUX och SVUXA och i form avstudiemedel.Våra satsningar på högskolan med 3 500 ytterligareplatser innebär ökade utgifter för studiemedel medsammanlagt . Vi har också betonat detangelägna i att vuxenstudiestöd även i fortsättningen kanbeviljas den som beviljats s.k. YTH-utbildning.Tillsammans med den uökning av utbildningen som viföreslår innebär detta en total kostnad förvuxenstudiestödet för de studerande på YTH-utbildningarpå sammanlagt mer än regeringen.Vi föreslår slutligen ytterligare 500 platser idistansundervisning. Dessa platser beräknas medföra enökad kostnad för studiemedlen på 4 miljoner kronor.Sammantaget medför således de redovisade satsningarnautökade kostnader för studiehjälpen med sammanlagt 19miljoner kronor. Kostnaden för studiemedel ökar medsammanlagt . Ökningen av SVUX ochSVUXA uppskattas till . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs1. att beslutar att de medel som finns i Fond 92-94 i Allmänna pensionsfonden, uppgåendetill ca , överförs till statsverket,2. att beslutar att anvisa medel tillkommunerna för extrainsatser inom gymnasieskolanomfattande 30 000 platser enligt de riktlinjer som anvisats,3. att beslutar att för /95 anvisa117 för att bestrida kostnaderna för deplatser inom gymnasieskolan som är utöver dem somregeringen föreslagit,4. att beslutar ge medel till kommunerna förextrainsatser inom vuxenutbildning omfattande40 000 platser under /95 enligt de riktlinjersom angivits,5. att beslutar att för /95 anvisa560 för att bestrida kostnaderna för deplatser inom komvux som är utöver dem som regeringenföreslagit för komvux och med utbildningscheck,6. att beslutar avslå regeringens förslag till s.k.utbildningscheck och att de medel som föreslås för dennautbildningsform i stället ges till kommunerna förkomvuxutbildning,7. att , om yrkande 6 avslås, beslutar attsystemet med utbildningscheck även skall omfatta detoffentliga skolväsendet,8.