mot · GH02Ub699 · 1994-01-25 00:00:00 — Sambandet mellan forskningen, högre utbildning och enbra utveckling av näringslivet framstår allt tydligare. Dehögskolor och universitet som satsar på att profilera siginom de ämnesområden där näringslivets behov är stortverkar som motor i denna utveckling. Detta innebär såvälstärkt konkurrenskraft för företagen som en positivutveckling av möjligheterna på arbetsmarknaden. VidHögskolan i /är denna koppling,främst inom sektorn informationsteknologi, påtaglig.Denna profilering har starkt påverkat den godautvecklingen bl a vid Soft Center där ett femtiotal företagoch högskolan arbetar och utvecklas tillsammans. Det s kTelecomCity i som är ett nätverk avtelekommunikationsföretag är i högsta grad beroende avhögskolans utbildning och forskning. Detta medför att destudenter som utbildas vid högskolan i högsta grad ärattraktiva på arbetsmarknaden och således kan få en brautbildning som ger möjligheter till såväl anställning somvidareutveckling.För att möjliggöra en positiv utveckling avarbetsmarknaden och näringslivet är det viktigt atttakbeloppen för högskolorna i vissa fall kan justeras. Ettexempel där detta borde ske är just Högskolan iKarlskrona/. Man har här begärt en höjning avtakbeloppet motsvarande drygt 260 helårsstudenter. Dethandlar då om en utbyggnad av utbildningar inom bl atelekommunikation och programvaruhantering därefterfrågan är stor från såväl företagen som frånstudenterna. Utöver denna ökning av antalet studenteravser man också en fördjupning av utbildningarna med bl atekniska magisterexamina, i linje med förslag frånkanslersämbetet.Högskolan i /är ung. Drygt fyra årgammal. Man har här planerat och genomfört en tillväxt omcirka . Detta innebär att man redan underinnevarande år räknar med att nå sitt tilldelade takbelopp.Med tanke på det allmänna allvarsamma läget inomarbetsmarknaden är det dock positivt att olika positivafaktorer kommer fram och att vi klart kan se olika sektorerinom näringslivet med god tillväxt. Det är därför viktigt attstimulera utvecklingen inom dessa sektorer. Det är då enviktig och avgörande satsning på den högre utbildningeninom dessa områden att behovet av kvalificerademedarbetare kan tillgodoses.Det är viktigt att också de mindre och nya högskolornages möjlighet till forskning, i synnerhet inom olika ochprofilerade områden. Detta innebär och ger möjlighet höjning av högskolornas kompetens liksom avnäringslivets. Statens satsning på forskningsmedel till dessahögskolor är blygsam och borde ökas. De medel som i för forskning kommer ofta till större delen från andrakällor såsom stiftelser, företag, m fl. Detta innebäratt den fasta samhälleliga basen för denna verksamhet blirbegränsad. Det vore rimligt att förhållandet mellansamhällets/statens insatser och andra finansiärers i detta fallfick en förändrad proportion. Rimligt vore att statens andelblev cirka hälften av denna forskningsverksamhet. Medelför detta bör tas från anslag C 47, anslagsposten 16, förforskningssamverkan mellan högskolor och näringsliv.I årets budget föreslås även att lokalanslaget skall utgöraen del av ersättningen för antalet helårsstudenter. Det är isak ett rimligt och sunt ekonomiskt förslag. Men det synesdock finnas ett antal problem som man måste hantera ochfinna bra lösningar på i detta systemskifte för att inte hamnafel. För universiteten och de högskolor som har fastaforskningsresurser har man utöver schablonbeloppet tillförtlokalmedel för forskningslokaler så att tilldelningen bliroförändrad. För de nya högskolorna, dit bl a högskolanKarlskrona/hör, slår dock schablonen fullt ut ochavvikelser föreslås sedan korrigeras över . Detfinns dock små, om ens några, möjligheter att ändrahyreskontrakten då de är av långtida art. Det vore därförriktigt att låta den modell som gäller för universiteten bligällande även för de nya högskolorna så att lokalmedlen bliroförändrade och att lokalmedel även kopplas mot nyaforskningsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om takbeloppen för vissa högskolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av forskningsmedeltill de nya högskolorna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av tilldelningen avlokalanslag.