mot · GH02A456 · 1994-01-25 00:00:00 — I motion 1992/93:A440 av m.fl. (s)''näringsliv'' tog vi upp frågor avstörsta betydelse för och Sverigesframtid. De rörde i första hand de storastrukturförändringarna i regionens näringsliv som inteuppmärksammats tillräckligt, och deras oroandekonsekvenser för landets och regionens välfärd,ekonomiska tillväxt och internationellakonkurrensförmåga. I motionen lade vi förslag om åtgärderför att komma till rätta med problemen och lägga grundenför en långsiktigt hållbar utveckling. Några av våra förslagpå utbildnings- och forskningsområdet togs senare upp iregeringens propositioner om högskole- ochforskningspolitiken och godkändes av . Våraandra förslag återstår ännu att genomföra.Till dessa hör förslaget om en samlad strukturplan förStockholmsregionen och åtgärder för att motverka densociala segregationen baserade på Storstadsutredningensbetänkande, investeringar i framtidsinriktadekommunikationer, ytterligare satsningar på högskolor ochforskning, initiativ för etableringar av FN-organ för vatten-och luftvårdsfrågor samt ett antal förslag med syfte attunderlätta regionens egen näringspolitik och motverkautslagning av byggnadsindustrin och utflyttning av förregionen viktig serviceverksamhet.Den verklighetsbild som vi tecknade i motionen står sigän , och många av de problem som vi tog upp harsnarare fördjupats. Vi påpekade att inte bara vår gamlaStockholmsindustri till stor del försvunnit utan att ävenmånga av de moderna industriföretagen utvecklats svagt desenaste åren, och att står inför risken attupphöra att vara en industristad med alla dedestruktiva följder av social, kulturell och ekonomisk artsom man kan se i segregerade storstäder i flera andraländer. I en storstad -- sådan som varitoch ännu är -- med varierad arbetsmarknad, med bådeindustri och tjänstenäringar, med en mångfald av små ochmedelstora företag i olika branscher och bara ett begränsatantal verkligt stora arbetsställen, ökar människornasmöjligheter till individuell utveckling, förtätas det socialakontaktnätet och läggs grunden för samförstånd och fredligutveckling på arbetsmarknaden och i samhället i stort.En nationell strategi och strukturplan förStockholmsregionens näringslivI den inledningsvis nämnda motion 1992/93:A440 tog viupp såväl långsiktiga strukturfrågor som åtgärder för attmotverka lågkonjunkturens utslagningar och socialaskadeverkningar. Här tar vi enbart upp de långsiktigaframtidsfrågorna. Konjunkturoch stimulanspolitikenbehandlas i andra motioner.Huvudstadsregionen är den viktigaste kontaktpunktenmellan det nationella ekonomiska systemet och deninternationella marknaden, i synnerhet för import av nykunskap och dess introduktion i svenskt näringsliv. Med enlevande industri där forskning och teknisk utveckling aktivtfrämjas, kan också en större andel av den internationellaproduktionen av moderna och avancerade varor ochtjänster komma till och vårt land undgå risken attpå sikt förvandlas till en från utlandet styrd producent avråvaror och råvarubaserade halvfabrikat.Regering och riksdag har ansvar för utvecklingen i helalandet och får inte falla för frestelsen att se ekonomisktillväxt och social stabilitet i som ennackdel för övriga landet. En stark huvudstadsregion är ettnationellt intresse, och regionalpolitiken får inte uppammamotsättningar. konkurrerar med utländskastorstäder, ofta stödda av en medveten nationellstorstadspolitik. och riksdag får i det lägetinte försumma att slå vakt om och utveckla sinhuvudstadsregion. Det är positivt för hela landet.Vi citerar ur förra årets motion:Stockholm har en annan sammansättning av näringslivetän i allmänhet. Inga råvaruberoende tungaindustrier, och få stora exportföretag. Höga kostnader ochbrist på högutbildad arbetskraft har påskyndat näringslivetsomvandling. De för vår region karakteristiska mångasmåföretagen har visat en flexibilitet och förnyelseförmågasom storföretagen inte haft. Inget annat län i har såstort nyföretagande, särskilt i de moderna näringarna. --har gått främst i utvecklingen mot ettkunskapssamhälle. Våra industriföretag har tidigtförvandlats till systemföretag med stora krav på närhet tilluniversitets- och högskoleforskning, ett nätverk avserviceföretag, varierad och stark arbetsmarknad och godainternationella kommunikationer. -- Yrkesskicklighet,kunnighet hos arbetare och tjänstemän och högforskningsinsats karaktäriserar dessa näringar.Dessa förhållanden är en viktig förutsättning förutvecklingen, men de måste stödjas av en nationell,regional och politik som underlättar en fortsattförnyelse av näringslivet och ökad internationellkonkurrenskraft. påvisade detta ochlade fram konkreta förslag. Handelskammarehar kommit till delvis likartade slutsatseri sitt s.k. 2000-program. Fackföreningsrörelsen har lagtfram genomarbetade förslag. publicerade ihöstas en vision för ett starkt näringsliv i framtidenskunskapssamhälle. mark- ochlokaliseringsbolag (SML) lade fram ett program förnäringsliv och sysselsättning i Stockholm.Länsstyrelsen har i en undersökning avutländska företagsetableringar i Stockholmsregionenkunnat konstatera att en stor och varierad marknad medmånga företag och kunder i olika branscher, goda lokala ochinternationella kommunikationer och en kompetentarbetskraft gör regionen attraktiv. För den arbetskraftföretagen efterfrågar, är en god miljö och livskvalitet medbra bostäder, skolor, kultur och service m.m.viktiga för att locka till bosättning.Ett exempel på en ny idé att pröva i sammanhanget voreatt stödja de små och medelstora företagens tillgång till''intellektuell infrastruktur'', bl.a. genom teknikimport.Genom en ''teknikimportchef att hyra'' som enmotsvarighet till mycket framgångsrikaverksamhet med ''exportchef att hyra'' skulle företagensjälva få möjlighet att bedöma i vad mån de vill bygga uppegen kompetens på detta särskilt i Stockholmsregionenviktiga område eller förlita sig till extern expertis.Ett annat exempel på ett stöd särskilt för de små ochmedelstora företagen i en alltmer internationaliseradmarknad vore att bygga upp en slags mäklarfunktion iStockholm, dvs. en kompetent hemmabas vid sidan av deskyltfönster som vi skaffar oss i och andra centrautomlands.Ett tredje exempel av helt annat slag vore attmålmedvetet bygga upp flera fristående ''thinks tanks''. Vihar egentligen bara en enda sådan i , . Det är mycket kvalificerat ochhar ett gott internationellt anseende, men det vore nyttigtatt komplettera det med flera likartade centra förokonventionellt och långsiktigt tänkande. lär varaett av de konsulttätaste länderna, men deuppdragsberoende konsultföretagen är inte uppbyggda försådan verksamhet som kräver en långsiktigt stabilfinansiering, och motsvarande kommunala och regionalasamhällsorgan blir nu alltmer kortsiktiga ochkonsultorienterade i takt med att beställar/utförarkonceptetslår igenom i den kommunala sektorn.Det saknas alltså ingalunda analyser och konkretaförslag. Regeringen bör bygga vidare på dessa och i samrådmed staden och regionen samt näringslivet och de fackligaorganisationerna ta initiativ till en strukturplan för attstärka näringslivets och i synnerhet de strategiskt viktiga,framtidsinriktade små och medelstora företagensutvecklingsförutsättningar i huvudstadsregionen.Det är naturligt att i ett sådant arbete hämta ininternationella erfarenheter och dra nytta av lyckadeexempel. Vi vill t.ex. peka på flera tyska regioners mycketmedvetna och framgångsrika satsningar på kultur somlokaliseringsfaktor. Ett annat exempel ärHamburgregionen, som på lyckatsförvandla sig från en hamn- och sjöfartsstad till ettnordeuropeiskt centrum för tjänster och media. Detta harskett bl.a. genom ett samarbete mellan framsynta ochaktiva samhällsorgan och näringslivet.Förbättrade kommunikationer i nätverkssamhälletI förra årets motion tryckte vi på kommunikationernasbetydelse för att göra en region attraktiv. Det gäller, somframgår av undersökning, både de lokala ochregionala och de internationella förbindelserna. Arlandasmöjligheter att utvecklas till ett nordligt internationelltkommunikationscentrum med sitt goda läge i förhållandetill och och dess frihet från desvåra stockningar och den dåliga miljö som utmärker dekontinentala flygplatserna måste tas till vara. För att tillfullo utnyttja goda möjligheter måste järnvägenStockholm-Arlanda knytas ihop med det snabbtågsnät somnu byggs ut runt och banan förlängas norrut motUppsala.Regeringens fasthållande vid att se Arlandajärnvägenisolerat som ett privatiseringsexperiment och göra den tillett internationellt upphandlingsprojekt riskerar attäventyra hela den så viktiga järnvägssatsningen iMälarregionen och i realiteten försämra regioninvånarnaskollektivförbindelser och åtkomst till Arlanda.För interna kommunikationer hargenom ett samlat program lagtsfram och förankrats hos de största politiska partierna iregionen, men förslagen gäller enbart spår- ochvägförbindelser. Sådana investeringar är av största vikt föratt kombinera tillgänglighet och god miljö, men de måstekompletteras med framsynta satsningar på hamnar,farleder, flyg och -- kanske framför allt -- elektroniskinfrastruktur.Vi föreslog som ett exempel att högskoleenheter ochteknikintensiva företag på skulle knytas sammanmed ett bredbandsnät. Det är bara ett första steg mot detsom i kallas ''electronic highways'', för vilket denfederala regeringen lagt fram ett nationellt program. Ocksåinom EU står en kraftig upprustning av de elektroniskaförbindelserna i centrum, även om vi här hemma mestuppmärksammat gemenskapernas stöd för investeringar ihöghastighetståg och motorvägar.Universitetskanslern och hans medarbetare har i entidningsartikel sedan framhållit den avgörandebetydelse som de elektroniska nätverken har förnäringslivets konkurrensförmåga och individernasutveckling, och de betonar att ''en väl fungerandeinformationsstruktur kommer att vara viktigare ikunskapssamhället än infrastrukturen i vägar ochjärnvägar''. De pekar på hur viktig en koordinering avsamhällets behov och den industriella utvecklingen har varitför t.ex. dagens mobiltelefonindustri och den farmacevtiskaindustrin, och de ser det som fullt möjligt att nå liknanderesultat genom att satsa på de elektroniskainformationsnäten, finansierat exempelvis med medel urden strategiska forskningsfonden. skulle kunna bliden ledande nationen i att införa och användahöghastighetsnät. De pekar på , som är ettförsök att skapa ett lokalt höghastighetsnät inomStockholmsregionen, vilket skulle kunna förverkligas tillrimliga kostnader.Universitetskanslerns förslag kan ses som envidareutveckling av vårt förslag i förra årets motion, ochStockholmsregionen med dess speciella förutsättningar ifråga om tillgången till elektronikindustri och den utbreddaanvändningen av elektronik och data i näringsliv, samhälleoch hushåll är en naturlig utgångspunkt för att startautvecklingen av en svensk ''electronic highway'' som denförsta länken i ett nätverkssamhälle.Riksdagen bör hos regeringen begära ett skyndsamtinitiativ i detta syfte.Utbildning, kunskap, forskning -- avgörande förSveriges framtidI förra årets motion lade vi under denna rubrik fram ettantal förslag till konkreta satsningar. Några av dessa --Näringslivshögskola Syd, , studentbostäderm.m. i Vetenskapsstaden vid och upprustningav laboratorier och campus i --har regeringen och sedermera stött och fattatbeslut om.Vårt förslag om en samlad lärarhögskola i hardessvärre avvisats efter beklagliga turer iriksdagsbehandlingen. Frågan har därefter lagts på is. Istället för en snabb byggstart av bra lokaler i , fårLärarhögskolan nu vänta ytterligare på besked och därmedtvingas stanna kvar i sina nuvarande dåliga lokaler. Det ärden sämsta tänkbara situationen för HLS.I stället för att sätta i gång nödvändiga arbeten inuvarande lokaler har regeringen åter aktualiseratlokaliseringsfrågan. En förläggning i är enligt vårmening en bra lösning både för och förhela södra . Därför anser vi att börbesluta att Högskolan för Lärarutbildning (HLS) skalokaliseras till Södertälje.Två andra av våra förslag -- central- och östeuropeiska forskarevid i samt ,kognition och logistik där -- har förts vidare i utredningarinom och hos berörda parter, och vi lägger pånytt samma förslag.Skälet för ett central- och östeuropeiska forskare har samband medvårt ansvar för att dessa länder får rimliga möjligheter attutveckla egna forskningscentra av hög kvalitet. De skullegenom ett sådant centrum vid få direkt tillgång tillbiomedicinskt orienterad forskning på högstainternationella nivå.Skälen för ett , kognitionoch logistik har stärkts väsentligt sedan vi lade framförslaget. Vi hänvisar dels till universitetskanslernsovannämnda förslag dels till den pågående utvecklingen avhögre utbildning och forskning vid Novum.Landstinget har beslutat att samla sin hälsohögskola(f.d. vårdhögskola) till i stället för att som ha denutspridd på fem olika adresser i . Isamband därmed struktureras den om och knyts närmareden akademiska utbildning och forskning som redan finnsvid med främst men ocksåUniversitetet i och KTH som huvudmän.Universitetsstyrelsen har uttalat sig för att ett nyttuniversitet tillskapas i regionens södra delar, eftersomFrescatiområdet efter ett fåtal kompletteringar måstebetraktas som fullbyggt. Det är emellertid en lång processatt bygga upp ett nytt universitet, och harbeslutat utreda ett universitetscenter som en lämpligutvecklingsform. Tanken är att staten och landstingetgemensamt skulle utgöra huvudmän för universitetscentret,som skulle dels erbjuda service för högskoleutbildningenoch studenterna i området, dels ta initiativ till den fortsattautvecklingen genom utredningar om nya utbildningar ochforskningsfält, förslag om finansiering etc.Hälsohögskolan blir tillsammans med redan befintlighögre utbildning och forskning vid och i övrigaSödertörnskommuner kärnan i en helt ny akademisk miljöi södra . Genom kombinationer överhögskole- och fakultetsgränser, och genom en satsning påelektronik och data och internationella nätverk kan en förSverige helt ny profil utvecklas inte bara för vård- ochomvårdnadsområdet med inriktning mot förnyelse ochförändring utan också mot ny pedagogik och nyakommunikationer mellan människor. Med ett Centrum förkommunikation, kognition och logistik stärks dennaförnyelse.Stockholmsregionens näringsliv är, som anförts,kunskapsorienterat och kräver tillgång till välutbildadarbetskraft och närhet till forskningsinstitutioner. Dettagäller inte minst näringslivet i länets södra delar, men dessahämmas särskilt mycket av obalansen i utbudet på högreutbildning och forskning i regionen. I den södra länsdelenfinns hälften av länets ungdom i högskoleåldrarna men baraen tiondel av utbildningsplatserna. Obalansen har också letttill att övergången från gymnasieskola till högskola ärmycket låg på , långt lägre än i den övrigaregionen och i samtliga nordiska huvudstadsregioner.Det är ett allvarligt slöseri med mänskliga resurser ochställer till med svårigheter för vårt alltmerkunskapsberoende näringsliv. och Huddingeuniversitetssjukhus har på initiativ tillkommit itrafikknutpunkten syd för att ge ungdomen påSödertörn och i hela södra bekväm tillgång tillhögskoleutbildning och forskning. Detta är inte bara ettregionalt och kommunalt utan även ett nationellt intresse.När nu fortsätter sina satsningar genom densamlade hälsohögskolan vid och utredningarna omett nytt universitetscenter där, bör regeringen ge dessaansträngningar ett starkt stöd.FN-organ och EU-organStockholmsregionen måste sålunda befästa och utvecklasin roll som norra för högteknologi,utbildning och forskning. Forskning kring mänsklighetensstora överlevnadsfrågor är ett forskningsfält, där regionenhar goda möjligheter att hävda sig.Det gäller dels i det globala perspektivet, där jord,vatten och luft är centrala, dels i mer vardagligasammanhang, där olika former av källsortering,återanvändning och energihushållning är exempel. I ensådan omgivning bör också ett FN-organ för vatten- ochluftvårdsfrågor kunna finna sig väl till rätta. Regeringen bördärefter verka för att ett sådant organ lokaliseras tillStockholm.Stockholm har genom insatser i det globalamiljövårdsarbetet skaffat sig internationell respekt, ochStockholm kan ge inspiration för ettFN-engagemang.Det är också angeläget att den europeiska integrationenutvecklas på olika sätt. Inte minst gäller det att få till stånden ökad andel utländska investeringar och etableringar.Ett sätt att stärka Europaintegrationen är att -- vid ettsvenskt EU-medlemskap -- verka för att få ett EU-organetablerat i . Det är angeläget att förberedelser förett sådant arbete inleds. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en samlad nationellstrategi och strukturplan för näringslivet iStockholmsregionen i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag baserade påStorstadsutredningens betänkande i fråga om att motverkaden sociala segregationen,3. att hos regeringen begär utredning avmöjligheten att som stöd för små och medelstora företag iStockholm inrätta ett projekt ''teknikimportchef att hyra''och en organisation för hemmabaseratkunskapsmäklarskap i en alltmer internationaliseradmarknad, 14. att hos regeringen begär en utredning ommöjligheten att inrätta flera fristående ''think tanks'' förlångsiktig okonventionell samhällsanalys,25. att hos regeringen begär ett skyndsamtinitiativ för att utveckla elektroniska höghastighetsnät medstor kapacitet för universitet, högskolor,forskningsinstitutioner och teknikorienterade företag iStockholmsregionen,36. att som sin mening ger regeringen till kännaatt järnvägen --bör förlängas tillUppsala och inordnas i det samlade regionaltågsprojektet iMälardalen,37. att hos regeringen begär förslag ominrättande av ett universitetscenter vid i samarbetemed m.fl.48. att hos regeringen begär förslag om stöd förinrättande av att central- och östeuropeiska forskare vid ,49. att hos regeringen begär förslag om stöd förinrättande av ett , kognitionoch logistik vid ,410. att hos regeringen begär att så stora delarsom möjligt av förslaget om en samlad lärarhögskola iSödertälje genomförs,411. att hos regeringen begär initiativ företableringar av FN-organ för vatten- och luftvårdsfrågor iStockholm,512. att hos regeringen -- vid beslut om ettsvenskt EU-medlemskap -- aktualiserar frågan om ett EU-organ till med berörda EU-institutioner.5