mot · GH02Jo646 · 1994-01-25 00:00:00 — är en unik sjö. Den är mycket djup ochinnehåller en fauna som kräver kallt och rent vatten. Kvarfinns t.o.m. ishavsrelikten Pontoporeia, som är ettkräftdjur. Dessutom finns ett 30-tal fiskarter.Sedan lång tid tillbaka har man kunnat konstatera attVättern är känslig för föroreningar. Detta har engageratmånga människor eftersom har en så stor betydelsesom dricksvattentäkt. Ett par hundra tusen människor fårredan idag sitt färskvatten från och det finnsintresse från många fler att kanske få ansluta sig.Vätterns dricksvatten är än så länge av god kvalitet.Däremot finns miljöskador och tecken på rubbad balans närdet gäller djur och växter. Om några arter slås ut kan det fåallt större följdverkningar.Vättern är näringsfattig, har relativt enkla näringskedjoroch lång omsättningstid. Dessa faktorer ökar möjlighetenatt belysa och utreda principiella samband och följa såväleffekterna av en ökande belastning (t.ex. kväve) som enminskande belastning (t.ex. klororganiska föreningar).De forskningsförslag som bl.a. Vätternvårdsförbundetarbetat fram ställer stora krav på systematisk och ekologiskkunskap. Programmet är av stort allmänt intresse. Äveninternationellt finns intresse av att denna forskning görs.MetallförekomstenTrots att är en ren sjö är dess bottnar förorenadeav höga metallhalter. Det går inte att med säkerhet bedömaom metallbelastningen på tenderar att minska elleröka. Dessutom saknas nu möjligheter att bedöma ommetaller utgör en delorsak till de förändringar somregistrerats i kvävecykeln och i bottensamhällena i Vättern.KväveomsättningenI (liksom i ) har kvävehalterna ökatdramatiskt . Det rör sigom en fördubbling, som fosforhalten minskat.Oron är stark för att ekosystemets struktur kan komma attförskjutas.Via ström lämnar ifrån sig dubbeltså mycket kväve som . Naturvårdsverketsutredning visar att förändringarna kan bero på internaprocesser i . Det behövs kunskap om vilka processerdet är och hur dessa påverkas av höga halter av metaller ochklororganiska ämnen. Den kunskapen saknas. Främstbehövs vetskap om miljöföroreningarnas effekter på denmikrobiella kvävecykeln.Klororganiska ämnen/dioxinPrecis som när det gäller metallförekomsten så saknasidag löpande övervakning av tillförseln av klororganiskaämnen till . Dessa ämnen kan antas påverka ettflertal nyckelprocesser i sjön och det är djuptotillfredsställande att kvalificerad kunskap saknas.I debatten om dioxin i fisk har vätterrödingen varitmycket omdiskuterad. Detta har grundat sig på ett alltförlitet och ofullständigt material. Man vet att fisk i Vätterninnehåller klororganiska föreningar som är typiska förblekeriutsläpp, men detta är en otillräcklig kunskap. Dennasituation ger upphov till ryktesspridning och stor oro, inteminst bland yrkesfiskare.Bottnarnas ekologiBetydande koncentrationsförhöjningar av såväl metallersom klororganiska ämnen finns i bottensediment.Vilken effekt detta får för bottenlevande organismer,anrikning i näringskedjan, förskjutningar inom och mellanolika organismgrupper är dåligt undersökta.De senaste 15--20 åren har flera bottenorganismer gåttkraftigt tillbaka, t.ex. laken och djupsiken. Yrkesfiskareoch allmänhet har rapporterat att grund som varbra fiskeplatser nu är överväxta och att det är ett ökat påslagav trådalger på fisknät m.m. Det behövs således en bredstudie av bottensystemets funktion.Miljöfarligt godsEn ofta förbisedd riskfaktor är olyckor med transporterav farligt gods. läge i en mycket trafiktät regionoch sjöns extrema känslighet för vissa olyckor av detta slagutgör en uppenbar hotbild. är ju bl.a. en mycketviktig vattentäkt. Därför måste effekterna av eventuellaolyckor med farligt gods utredas. Det gäller transporter avgods både på och runt . För detta ändamål behövsett prognosinstrument, i form av en datamodell som kanberäkna inblandning och spridning i vattenmassa.Kvävebelastning från trafikenDe kvävemätningar som löpande gjorts i harvisat att framför allt nitraterna har ökat på ett drastiskt sätt.Detta är inget unikt för , men de kan inte härledasfrån de kända kvävekällorna. måste flerbetydande källor fastställas, framför allt vill man undersökatrafiktäta områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stöd och förebyggandeskydd av som natur- och kulturområde och somdricksvattentäkt.