mot · GH02N262 · 1994-01-25 00:00:00 — Finansiering av kooperativ verksamhet För finansiering av kooperativ verksamhet genommedlemsinlåning i form av sparkassor finns fem starka skälatt inte låta dessa omfattas av finansiell lagstiftning:1. Det är över huvud inte fråga om finansiell verksamheti vedertagen mening;2. Medlemsinlåningen är en del av den kooperativasärarten eller dualismen, individuell ochgemensam nytta;3. Medlemsinlåningen är en del av föreningensfinansiering, och regler om t.ex. soliditet och placering förmedel som står inne i sparkassan skulle därför snedvridakonkurrensen för föreningens huvudverksamhet iförhållande till konkurrenserna;4. Det kan uppstå gränsdragningsproblem mellansparkasseverksamheten och huvudverksamheten. Det finnsingen anledning för lagstiftaren att indirekt dra in ävenhuvudverksamheterna i lagstiftning som inte är avsedd förden verksamheten. Denna prövning sker redan vidgranskningen av stadgarna hos registreringsmyndigheten.En sådan väg måste avvisas även ur principiell, kooperativsynvinkel, dvs. att staten skulle reglera det kooperativaföretagets kapitalanskaffning;5. Sparkassorna bidrar till konkurrens och mångfald ochökar hushållens valmöjligheter.Sparkassorna omfattas därför vare sig av bankrörelselag,kreditmarknadsbolagslag eller EG:s kreditinstitutkreditiv.Något behov av reglering finns inte och skulle varadirekt skadligt för både kooperativ särart och konkurrensenpå marknaderna.Spar- och låneföreningarSpar- och låneföreningar är, till skillnad från sparkassor,att betrakta som finansiell verksamhet. Som framgått avrättsöversikten och den internationella utblicken torde inteheller spar- och låneföreningar (credit unions) omfattas avnågon lagreglering annat än lagen om ekonomiskaföreningar. Bankrörelselag, kreditmarknadsbolagslag ochEG-direktiv är, med olika motiveringar, inte tillämpliga.Det förhållande att sådana föreningar är reglerade påmånga håll utomlands, utgör inte skäl för reglering iSverige.Samhället bör stimulera tillkomsten av nya aktörer påfinansmarknaden. En öppen attityd och ett klarlagträttsläge är därvid viktigt. I lagstiftningen bör därför explicitklargöras, att finansiell verksamhet kan bedrivas somekonomisk verksamhet, t.ex. genom en samtidigtillåtlighetsbestämmelse och undantag i bankrörelselag medhänvisning till lagen om ekonomiska föreningar: ''Spar- ochlåneverksamhet som bedrivs i ekonomisk förening med in-och utlåning enbart från och till medlemmarna får bedrivasutan hinder av denna lag. ''Befintliga spar- och låneföreningar bör som ''fenomen''anmälas till EU som tillägg till (sådant tilläggerfordras inte beträffande sparkassorna).Vad sedan gäller kreditmarknadsbolagslagen är den förnärvarande av intresse enbart för , av dekooperativa aktörer som behandlats ovan. FörLandshypotek krävs dock ändring med innebörd attfinansieringsverksamhet också får bedrivas i form avekonomisk förening. LRF har utarbetat såväl lagförslagsom stadgeförslag angående detta.Kooperativa bankerBankrörelselagen torde inte vara av intresse för någonav de kooperativa aktörer som omnämnts tidigare dels medtanke på skyldigheten att ta emot inlåning, dels med tankepå den relativt stora byråkrati som följer av att vara bank.I bankrörelselagen bör möjligen finnas en hänvisning till''Lag om kooperativa spar- och lånekassor''.Som framgår av den internationella översikten ärkooperativa banker vanliga i . I svensk lagstiftningskall också finnas utrymme för bank i kooperativ form.Formellt sett finns möjligheten genomföreningsbankslagen. Denna lagstiftning har dock växt frami symbios med den befintliga och ger ingetutrymme för nya kooperativa banker.Lagen om föreningsbanker bör omarbetas så att den irealiteten ger utrymme för nya kooperativa banker. Blandannat bör kravet på minimikapital sänkas till 1 miljon ecuvilket likställer en föreningsbank med en sparbank.Även firmafrågan måste få en lösning. Avföreningsbankslagen framgår att ordet föreningsbank skallingå i firman. Genom särskild lagstiftning harFöreningsbanken tillåtits att ta firman med sig in ibolagsformen. skall registreringsmyndigheten setill att firman inte kolliderar eller är förväxlingsbar medbefintliga firmor. Den ekvationen torde inte gå ihop.Lösningen skulle kunna vara att kooperativ bank skiljs frånuttrycket föreningsbank.BankgarantinDet är otillfredsställande att sparkassor och spar- ochlåneföreningar inte omfattas av den statliga bankgarantin.Detta straffar de ''goda'' aktörerna och snedvriderkonkurrensen. Bankgarantin bör därför omfatta även dessaaktörer.Registrering och tillsynEnligt 8:17 lagen om ekonomiska föreningar kan varjeröstberättigat stämmoombud väcka förslag om attlänsstyrelsen skall utse granskare för särskild granskning avföreningens förvaltning och räkenskaper eller av vissaåtgärder eller förhållanden i föreningen. En tiondel avantalet röstberättigade räcker för att biträdagranskningsyrkandet. Det finns således en mycket starkmöjlighet för en minoritet att begära granskning av t.ex.kapitalförvaltningen.Det är mot denna bakgrund tveksamt om behovföreligger av offentlig tillsyn. Om sådan ändå bedömsangelägen, bör tillsynen utövas av alternativtregistreringsmyndigheten (PRV) ellergranskningsmyndigheten (). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglering av sparkassor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en tillåtlighetsbestämmelseinförs i bankrörelselag och kreditmarknadsbolagslag medavseende på spar- och låneföreningar med hänvisning tilllagen om ekonomiska föreningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att spar- och låneföreningar böranmälas till EU som underlag till EU:skreditinstitutdirektiv genom tillägg i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att föreningsbankslagenbibehålls och moderniseras samt att kapitaltäckningskravetför kooperativa banker jämställs med sparbanker,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bankgarantin bör utsträckastill att omfatta inlåningsmedel i sparkassor och spar- ochlöneföreningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentlig tillsyn,7. att vid avslag på yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna att om offentlig tillsyn ändockbedöms erforderlig, t.ex. till följd av bankgarantin, börtillsynen i första hand utövas av registreringsmyndigheten(PRV) eller granskningsmyndigheten ().