mot · GH02Sk326 · 1994-01-25 00:00:00 — Fastighetsskatt vid brutet räkenskapsår m.m. Många fastighetsägare, t.ex. små privata ochkommunala hyresförvaltningar och bostadsrättsföreningar,bedriver en småskalig verksamhet utan möjligheter tillkostnadsutjämning mellan äldre och yngrefastighetsbestånd. Småskaliga förvaltningar är därförsärskilt beroende av hur statens bidrags- ochbeskattningsregler är utformade.Fastighetsskatt vid brutet räkenskapsår (1990--91)I samband med skattereformen 1990--91 beslutades omregler för reduktion av fastighetsskatten för ett betydandeantal årgångar. Reduktionsreglerna innebär t.ex. att förbostadsfastigheter med värdeår 1983--84 börjar halvfastighetsskatt tas ut . Omfastighetsägarens räkenskapsår sammanfaller medkalenderår sker beskattningsuttaget under 1995.Vid brutet räkenskapsår kommer beskattningsåret attomfatta del av 1994. Därmed kommer en fastighetsägare attfå börja betala fastighetsskatt tidigare än andra även omförhållandena i övrigt är helt lika.Denna tröskeleffekt, som uppkommer när halvfastighetsskatt skall betalas, upprepas igen dåhalv skatt övergår i full fastighetsskatt. Inom loppet av entreårsperiod drabbas ovannämnda årgångar således dubbeltav att tillämpa brutet räkenskapsår.Problemet är inte av försumbar natur. I ett konkretexempel på en bostadsrättsförening i västra med330 lägenheter och värdeår 1985 kommer föreningen attbetala extra i skatt enbart på grund av attföreningen har räkenskapsår, som löper per --30 juni.Föreningen kan genom att ändra räkenskapsår ochansluta till kalenderår undvika denna effekt. Det får tillkonsekvens en rad administrativa besvär för föreningen.Det blir svårare att budgetera ochgöra jämförelser mellan boksluten.Föreningen i fråga är ansluten till en kooperativorganisation och utnyttjar dess administrativa tjänster.Denna organisation ger service åt hundratalsbostadsrättsföreningar. För att få jämn arbetsbelastningunder året rekommenderar organisationen sina medlemmaratt sprida bokslutstidpunkterna.Eftersom brutet räkenskapsår med nuvarande regler ärsynnerligen oförmånligt kommer, om ingen ändring görs, deflesta bostadsrättsföreningar med värdeår 1983 och senareatt övergå till kalenderårsredovisning. Det betyder attföretag med administrativ service till föreningarna kommeratt få onödiga belastningstoppar kring årsskiftena, först dåbudget skall upprättas, senare då bokslutsarbetetgenomförs. Även revisionsbyråer får motsvarandearbetstoppar.Dessa konsekvenser vid brutet räkenskapsår är intetillfredsställande från likställighets- ochneutralitetssynpunkt. De skapar en våg av onödigaomläggningar av räkenskapsår och de skapar en onödigkoncentration av det administrativa arbetet kringårsskiften. En ändring av reglerna för fastighetsskatthar således starka principiella och praktiska motiv.Enligt vår mening bör en proportionering efterkalenderår ske såväl av underlaget för fastighetsskatt somtillämpade skattesatser.Riksdagen har tidigare fattat beslut om proportioneringav fastighetsskatten vid brutet räkenskapsår. Det skeddenär fastighetsskatten för lokaler slopades. Då beslutadesnämligen att skatt för lokaler utgick för den del av ett bruteträkenskapsår som belöpte på ochslopades för den del som belöpte på 1993. Den gångenundanröjdes en omotiverad fördel för fastighetsägare medbrutet räkenskapsår. En ändring enligt vårt förslag nuinnebär att motsvarande nackdelar också kommer attförhindras.Förlängd skattefrihet års årgångarI detta sammanhang vill vi påtala en annan brist ireglerna för fastighetsskatt, som främst får betydelse för desmåskaliga förvaltningsenheterna.Riksdagen har i syfte att skapa utjämning mellan äldreoch yngre årgångar av bostadsbeståndet beslutat om ett itiden differentierat skatteuttag. Yngre hus har i princip flerskattefria år än äldre. Denna konstruktion stämmer överensmed motsvarande principer för avtrappning av räntebidrag.Men principen för differentierad fastighetsskatt bryts på ettomotiverat sätt års årgång.1991 års årgång och senare har befrielse frånfastighetsskatt och halv fastighetsskatt . årgång beskattas således , dvs. i allmänhet med effekt . Det innebär att årgång kommeratt börja beskattas och årgång ett årtidigare än 1989 och årgångar.Denna bristande samordning är otillfredsställande frånutjämningssynpunkt. årgång och senare drabbasredan hårt av de minskande räntebidragen och de ökaderäntemarginaler, som kreditinstituten numera tillämpar.Uttag av fastighetsskatt sammanfaller i tiden med den förstaomsättningen av de femåriga fastighetslånen och med denstörsta av de extra indragningarna av räntebidrag som sker1994--1996. De sammanlagda konsekvenserna av detta blirmycket betydande. Mot denna bakgrund vill vi föreslå enförlängning av skattefriheten för fastigheter med värdeår1991 och senare . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en proportionering efterkalenderår såväl av underlaget för fastighetsskatt somtillämpade skattesatser för företag med bruteträkenskapsår,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skattefriheten för fastighetermed värdeår 1991 och senare förlängs .