mot · GH02Sf527 · 1994-01-25 00:00:00 — Den högre utbildningen är en förutsättning församhällets utveckling och skall värderas högt. Det behöverhär inte argumenteras för vikten av att rekryteringen till denhögre utbildningen tryggas för att skall kunnaförsvara sin position som kunskapsnation. Vuxenutbildningsyftar därutöver till att överbrygga utbildningsklyftor ochmedverka till ökad jämlikhet i samhället. Vi anser därför attalla som så önskar skall beredas plats för att kompletteragrundskole- och gymnasiekompetens. Vi anser vidare attden högre utbildningen i så stor utsträckning som möjligtskall vara tillgänglig för alla som har förutsättningar ochintresse. Ett bra studiestödssystem är en avförutsättningarna för att göra det möjligt för alla attkomplettera sin grundläggande skolgång eller för att skaffasig en högre utbildning.De flesta är överens om att högre utbildning bör vara eninvestering för individen så väl som för samhället. EnligtStudiestödsberedningen (hösten1993) är studiefinansieringssystemets huvudsyfte att gestimulans och möjligheter till individuellautbildningsinvesteringar av hög kvalitet och i nödvändigomfattning.Den enskilde individen kan förvänta sig personligkompensation vilket motiverar hennes eller hansinvestering i form av tid och pengar. Genom att varjestudent gör en egen insats markeras hennes eller hansansvar för studievalet, men också att hon eller han bör hainflytande över utbildningen.Oavsett vad man anser om 1989 års studiemedelssystem,tvingas vi i konstatera att några av systemets bärandefaktorer utformades på ett sätt som inte garanteradesystemets hållfasthet för framtiden. Det gäller framför allträntebildningen, vilket bland annat medfört attåterbetalningstiderna har ökat avsevärt. Tyvärr finns det fogför att anta att detta leder till att många avstår från studierpå grund av oron för den stora skulden och den långaåterbetalningstiden, medan andra lånar mer än vad debehöver och räknar med att skulden skrivs av . Risken för stora avskrivningar är en storbrist ur statens synvinkel.När det gäller vuxenstudiestödet har alltför många olikastödformer gjort situationen oöverblickbar för den enskildeoch innebär ofta att elever eller studenter med likartadesituationer får olika stöd. (SOU1991:65) konstaterade att det finns en stark kritik mot detsplittrade studiestödet och att skillnaderna i förmåner intemotsvaras av skillnader ifråga om behov.Det kan av till exempel arbetsmarknadspolitiska skälvara motiverat med stödformer utanför det generellastudiestödet.RekryteringVid en reformering av studiestödssystemet börmålsättningen vara att hitta ett generellt system som kanaccepteras av alla. Inte minst ur rekryteringssynpunkt är detviktigt att elever och studenter uppfattar systemet somrimligt. För att uppmuntra personligt ansvar måste systemetäven vara överblickbart och förutsägbart. måstesystemet vara så pass flexibelt att individer, utbildningareller utbildningsformer inte i allt för hög grad tvingas in i enmall som direkt eller indirekt formats av detsamma.När studiestödssystemet utformas måste stor hänsyn tastill det omfattande material som finns vad gällerstudiemedlens starka rekryterande roll till exempel i den såkallade (Ursprung ochutbildning -- social snedrekrytering till högre studier, SOU1993:85). En av de faktorer som mest avskräcker från högrestudier har vid åtskilliga studier visat sig vara den högastudieskulden.Ett bättre studiestödVi kristdemokrater har länge förespråkat ett generöst,beskattat bidrag med möjlighet till kompletterande lån föratt ge alla rimliga levnadsvillkor. Inom dagens ekonomiskaramar bör därför målsättningen vara att lägga bidraget påen nivå som inte verkar snedrekryterande. Ett i stort settosubventionerat lån skulle verka återhållande pålåneefterfrågan.När det gäller nivån på totalbeloppet, det vill sägabidragsdel och lånedel sammanräknat, finns det inteutrymme för några större höjningar. Enligt vad vi erfar ärdetta inte heller vad studenterna i första handefterfrågar. De grupper som kan förutses ha svårt att klarasig på dagens tilldelningsnivå, till exempelsmåbarnsföräldrar, bör i första hand stödjas med generellaåtgärder utanför studiestödssystemet.För oss kristdemokrater är det viktigt att det även iframtiden blir möjligt för vuxenstuderande att kompletteragrundskole- och gymnasieutbildning på goda villkor. Det ärdärför motiverat med differentierade bidragsnivåer i tresteg, där de som läser på grundskolenivå får detförmånligaste stödet.Höga boendekostnader gör att en del studenter har svårtatt klara sig. Bostadskostnaderna skiljer sig dessutomganska mycket åt mellan olika orter. Även individensmöjligheter att påverka kostnaderna skiljer sig åt genom attvissa kan bo kvar hemma. skulle man kunna seöver möjligheten att bryta ut boendekostnaden urstudiestödet till ett speciellt bidrag eller lån utan attincitamenten minskar för att hålla nere boendekostnaden.Boendekostnaderna får inte vara utslagsgivande för val avstudieort om vi i realiteten vill ha en nationellutbildningsmarknad.Ett nytt system måste vara så utformat att det motverkarhög individuell skuldsättning. En högre bidragsdel ärnaturligtvis ett sätt, men elever och studenter måste ocksåges incitament för att hålla nere skuldsättningen. Förutomatt lånet kan göras osubventionerat bör det så kalladefribeloppet höjas för att ge möjlighet till att minskaskuldsättningen genom arbete. Även ett beskattat bidragminskar behovet av inkomstprövning.Enligt utredning Målrelateradestatsstipendier (Ds 1992:123) skulle stora summor kunnasparas i systemet om reglerna för upplåning ändrades. Eftersom dettapåverkar räntan på studielånen bör detta utredas oavsettvilka förändringar som görs i systemet för övrigt.För att understryka att studielånet är ettosubventionerat lån bör räntan motsvara hela statenskostnad och räntekostnaden göras avdragsgill.För att inte missgynna dem som väljer en längreutbildning bör man överväga att göra lånet räntefritt understudietiden. På så vis kapitaliseras inte lånet och varjeperson kan på detta sätt lättare se hur stor skuldsättning honeller han kommer att ha vid studietidens slut. Värnpliktenär en form av samhällstjänst och därför bör lånen inte hellerskrivas upp under tjänstgöringstiden.MeritprövningMeritprövningen, det vill säga främst kraven påstudietakt, bör liksom till viss del kunna anpassas tillolika utbildningars karaktär. Prövningen bör utgå från enrimlig studietakt men tillåta att man misslyckas en terminom man visat goda studieresultat tidigare. Ett system skullekunna vara att poängkraven sänktes något om individenuppnått ett visst antal ackumulerade poäng. Kraven påstudietakt bör börja på en lägre nivå för att kunna öka undersenare delar av utbildningen.Den som börjar studera bör dock som fåstudiemedel för de två första terminerna utan särskildprövning. Dagens åldersgränser för rätt till studiemedel ärväl motiverade. Endast för de riktigt långa utbildningarnapå finns det anledning att ifrågasätta dagensgränser.För att ge studenter som inte klarar kraven en chans attkomma igen bör rätten till lån frikopplas från rätten tillbidrag. Detta skulle till exempel kunna innebära att densom inte klarar meritprövningen men åtminstone klarathälften av poängen under ett begränsat antal terminer gesett halvt bidrag med möjlighet att komplettera medytterligare lån. Antalet terminer bör begränsas för att interiskera en alltför hög skuldsättning. Om studierna sedan tasigen med mer än full studietakt bör avskrivningar av lånetkunna göras. Vi ställer oss dock frågande till ett renodlat''pengar-per-poäng-system'' som skissades iStudiestödsberedningens rapport.Förslaget om en morot i form av en utbildnings- ellerexamenspremie är intressant. Kostnaden för en sådanpremie får dock inte vara så stor att den äventyrarmöjligheterna att skapa ett i övrigt rimligt system.Den avskrivning som görs av lån för studier pågrundskole- och gymnasienivå om personen fortsätter tillhögre utbildning bör finnas kvar.ÅterbetalningEn inkomstrelaterad återbetalning ger ettlåginkomstskydd som höginkomsttagare betalarmer. Återbetalningen sker med andra ord efter förmåga.För att öka denna effekt skulle man kunna ha en trappa därhöginkomsttagare betalar en större andel av sin lön än vadlåginkomsttagare gör. Innan en trappa införs bör dockmarginaleffekterna noga studeras. Det bör även varamöjligt för den enskilde att genom en individuellannuitetsplan betala tillbaka snabbare. Lönebildningen iframtiden kommer på grund av utvecklingen i Europaförmodligen att bättre leva upp till livslöneprincipen, och dåbör systemet naturligtvis omprövas.För att i så stor utsträckning som möjligt undvikasubventioner i lånesystemet och för att betona individensansvar för lånet, bör lånet till skillnad från inte skrivasav . Eftersom studier och kunskap är enimmateriell tillgång bör det dock skrivas av då låntagarenavlider. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som riktlinjer för ett framtidastudiestödssystem som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekryteringen till högre studier,2. att som riktlinjer för ett framtidastudiestödssystem som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bättre studiestödssystem,3. att som riktlinjer för ett framtidastudiestödssystem som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om meritprövning,4. att som riktlinjer för ett framtidastudiestödssystem som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbetalning av studielån.