mot · GH02Jo670 · 1994-01-25 00:00:00 — Under har viltsjukdomar studerats av StatensVeterinärmedicinska Anstalt. I huvudsak har detta varit eninventering av sjukdomar hos vilt. De djur som undersöktsär oftast sådana som jägare och andra hittat döda imarkerna. Fallviltsundersökningarna har medfört att manupptäckt många sjukdomar, vilka man senare har kunnatspecialstudera. De rutinmässiga undersökningarna bidrogtill att man tidigt upptäckte faran med kvicksilverförgiftningav vår natur.Generellt är många av de svenska viltarternaförhållandevis friska. Detta gäller t.ex. gäss, änder, fasaneroch rapphöns. Till ansågs också t.ex. älg ochrådjur vara förskonade från allvarligare och utbreddasjukdomar. har dock två sådana sjukdomardykt upp, framför allt hos älg. Hjärnhinnemask är den enaav dessa sjukdomar, som är mycket utbredd hos älg. Under1985 upptäcktes ett antal älgar som dött av en ditintillsokänd sjukdom. Djuren hade dött en kvalfull död,sjukdomsbilden är diaréer, omfattande blödningar islemhinnor, blindhet, hårlöshet samt svåra infektioner överhela kroppen. Dessa observationer ledde till upptäckten aven ny sjukdom -- den s.k. Älvsborgssjukan eller hellreälgsjukan.Sedan upptäckten 1985 har inrapporterats ca 2000 döda älgar. Fynd har gjorts över hela landet men det ären markant koncentration till Viskadalen i södra . Hur många älgar som dött men inte hittats ellerrapporterats är naturligtvis svårt att bedöma. Mörkertaletkan dock vara betydande och i vissa områden har intressetför älgjakt minskat på grund av risken att skjuta sjuka djur.Intresset från jägarna och samhällets sida för att komma tillrätta med älgsjukan grundar sig bl.a. på att älgen utgördet mest betydelsefulla jaktbara viltet i , enlivskraftig älgstam har ett mycket stort värde för samhälleti stort liksom för den naturintresserade allmänheten,sjukdomen börjar nu få en sådan omfattning att klarhetmåste vinnas kring sjukdomens uppkomst ochspridningsvägar så att eventuella motåtgärder kan vidtassamt att tillfredsställande svar kan ges om smittan kanöverföras till andra viltarter, jakthundar eller husdjur.Det forskningsarbete som genomförs inomklinisk/kemisk undersökning, virologi/serologi,laboratoriedjur m.m. har resulterat i ett antal observationersom gett vissa ledtrådar om orsaken till sjukdomensuppträdande. Föreliggande forskningsresultat tyder på attsjukdomen har sitt ursprung från ett retrovirus som förökarsig i och förgör vissa typer av blodkroppar. Resultatet bliren immunbristsjukdom. Detta innebär att man har enorganism (viruset) som lever på en annan (älgen). För attkomma till rätta med problemen krävs därför att mantillskapar en miljö där viruset får det svårt medreproduktion och/eller överlevnad. Att förstå huröverföringen av viruset sker mellan smittade och osmittadeäglar framstår därvid som ett av de viktigaste problemen attlösa. Retrovirus överförs på flera olika sätt men ofta krävsdirekt kontakt mellan två individers slemhinnor. Älgentillhör dock inte de djurarter som har ett omfattande socialtbeteende, något som gör att verklig närkontakt mellanenskilda djur är mindre vanligt utom i samband medbrunsten och i ko/kalv-relationen. Det finns därföranledning misstänka att smittöverföring mellan olikaindivider går relativt långsamt.Hittillsvarande erfarenheter visar att framför allt yngreoch äldre djur insjuknar och dör i älgsjukan. Antalet djur imellanliggande åldersklasser är relativt sett litet.Älgpopulationens ålder och könssammansättning kansåledes eventuellt ha betydelse för sjukdomens spridning.En härtill anpassad avskjutning kan alltså bli ett av fleramedel för att minska smittspridningen.Vi vill vidare framhålla vikten av det ideella arbete somgenomförs av landets jägare. Jägarnas inrapportering avfällt vilt samt provtagning på och rapportering av sjuka ochdöda älgar, utgör en viktig informationskälla för kunskapenom tillståndet i våra viltstammar. Denna information tjänarinte enbart till att förbättra förvaltningen av det jaktbaraviltet utan bidrar också med värdefull information om lägetoch eventuella förändringar i miljön. Ett effektivtmonotoringarbete kräver dock att resurser avsätts för attsamordna, bearbeta och sammanställa den information somständigt genereras ute på fältet. Vi anser att Jägarförbundetdärvid är en naturlig samordnare av viltstatistiken i kraft avsin rikstäckande organisation och sitt uttalade ansvar förden praktiska jakten och viltvården.I västra förekommer en omfattande försurningsom leder till urlakning av vissa metaller. Brist på metalleroch/eller spårämnen har diskuterats som en bidragandeorsak till den uppkomna situationen. Om orsaken tillsjukdomen är förändringar i miljön så skadas förmodligenäven andra levande organismer. Den försurande miljönskapar spårämnesbrist och därvid eventuellt också problemför immunförsvaret. En konsekvens av detta kan vara enökad överlevnad hos viruset vilket i sin tur kan ökatillväxten av viruspopulationen.Forskningen kring sambandet mellan viruset och miljönmåste därför intensifieras.Vi socialdemokrater anser att det är ytterst viktigt attforskningsarbetet kring älgsjukan ges en högre prioritet ochatt forskningsresurser avsätts i en sådan omfattning attfrågan kan ges en snar lösning, så att relevanta motåtgärderkan sättas in. Vi anser det också viktigt att ytterligareforskningsresurser ställs till förfogande för att säkerställa envidgad forskning om eventuella kopplingar mellansjukdomen och förändringar i naturmiljön.Vi föreslår att bör tilldelas ytterligare2 för miljöforskning om älgsjukan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att för /95 underanslaget A 5 Miljöforskning anvisa ytterligare .