ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Jo204 · 1994-01-25 00:00:00 — Rådgivning och utbildning inom jordbruket I regeringens proposition 1993/94:100 Bilaga 10behandlas under anslagsposten B 10 Rådgivning ochutbildning. Från anslaget utbetalas medel för informations-,rådgivnings-, utbildnings- och utvecklingsinsatser för attunderlätta jordbrukets omställning och för landskapsvårdsom ett led i omställningen av jordbruket.Enligt vår uppfattning är det angeläget att medel anslåstill denna verksamhet då omställningsarbetet långt ifrån ärgenomfört. Den nya livsmedelspolitiken ställer också andrakrav på jordbrukaren som företagare. Utbildning iföretagsledning och marknadsföring är viktig liksom attstimulera till ny markanvändning och kompletterandesysselsättning.Statens beskriver i propositionen underrubriken en del av de problem somfinns med att rekrytera deltagare och bristen på personal pålänsstyrelserna.Under rubriken /lantbruksskolor föreslårJordbruksverket för att ytterligare utveckla skolorna attutöver de medel som beslutade om för budgetåret1993/94 bör ytterligare tillförasnaturbruks/lantbruksskolorna av tillgängligaprisregleringsmedel för /95. ''De utökade rådgivnings- och utbildningsinsatser somenligt det livsmedelspolitiska beslutet skall genomförasunder omställningsperioden är mycket angelägna'',framhåller regeringen i sina överväganden. Man anser ävenatt ''Det är också viktigt att utbildning i och information omEU-frågorna lyfts fram i arbetet. Prisregleringsmedel bördock inte tillföras verksamheten. ''Av regeringens överväganden kan tyvärr inte utläsas hurman ser på förslag om att satsa pårådgivning och utbildning för här aktuellt område vidnaturbruks/lantbruksskolor.Studerar man regeringens proposition 1992/93:183 frånvåren 1993 säger jordbruksministern på sidan 29 underrubriken roll i fortbildning ochrådgivning m.m. att ''Ett stöd skall övergångsvis kunna utgåtill de naturbruks/lantbruksskolor som utvecklar sin rollsom kunskapsförmedlare till yrkesverksamma inomjordbruket och trädgårdsnäringen.'' Vidare föreslås att 5miljoner kronor disponeras för att underlättaetableringen av ett antal kunskapscentra för fortbildninginom jordbruket och trädgårdsnäringen. Finansieringenskulle ske av tillgängliga prisregleringsmedel.Till grund för regeringens förslag låg betänkandetRådgivningen inom jordbruket och trädgårdsnäringen SOU1992:99. Utredningen tillkom mot bakgrund av vadjordbruksutskottet anförde i sitt betänkande 1989/90:JoU12 om rådgivningen i lantbruket och i betänkande1989/90:JoU25 om en ny livsmedelspolitik.Vi anser det ytterst värdefullt att den verksamhet som nustartat på flera naturbruks/lantbruksskolor i enlighet medregeringens förslag i proposition 1992/93:183 kan fullföljasunder hela omställningstiden. Hur föreslaget anslag tillRådgivning och utbildning på skallfördelas, så att verksamheten vidnaturbruks/lantbruksskolorna kan fortsätta, bör detankomma på regeringen att avgöra i kommanderegleringsbrev. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om naturbruks/lantbruksskolornasfortsatta roll i fortbildning och rådgivning.
mot · GH02Jo207 · 1994-01-25 00:00:00 — Det svenska jordbruket producerar livsmedel av högkvalitet. Kvalitetsprodukter av olika slag kan bliframgångsrika nischvaror på Europamarknaden iframtiden. Att köper bacon -- om än i begränsadomfattning -- i är ett bevis så gott som något.När blir medlem i EU hoppas vi på en fullständigintegration med EG:s gemensamma jordbrukspolitik.De satsningar som gjorts på exporten är relativtbegränsade. kan vi bara konstatera att vi intekonkurrerar på lika villkor. Vill vi exportera till EG möts viav höga införselavgifter. finns ingen tid att förloranär det gäller att skapa en bra utgångspunkt för framtidaexportsatsningar på mat.Vi måste ha kunskaper och distributionskanalerupparbetade den dag vi kan börja sälja till påkommersiella grunder.Därför måste alla möjligheter utnyttjas så att svensklivsmedelsindustri ges chansen att satsa . De föreslagnasatsningarna är bra men kanske inte tillräckliga. Harregeringen uttömt alla möjligheter att inom ramen för detkvarvarande prisregleringssystemet utöka satsningarna påexport ytterligare? Kan influtna införselavgifter utnyttjas?Den dagen som vi blir medlemmar i kommer vigaranterat att möta en hårdnande konkurrens bl.a. pålivsmedelsområdet. En exportsatsning nu är en investeringi att trygga arbetstillfällen inom såvällivsmedelsproduktionen som i primärproduktionen vid ettmedlemskap.En ökad import till vårt land -- utan möjlighet attexportera -- skulle leda till stor utslagning, igenväxta åkraroch ett fattigare kulturlandskap. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare ansträngningar attöka livsmedelsexporten.
mot · GH02Jo208 · 1994-01-25 00:00:00 — av åkerarealen ekologiskt odlad år 2000I ansträngningarna för att minska jordbruketsmiljöpåverkan har flera viktiga beslut tagits. Riksdagenbeslutade att halverabekämpningsmedelsanvändningen . Detta målhar infriats och har därefter belutat om ett nyttmål: att fram till strax efter mitten av ytterligareen gång halvera användningen av bekämpningsmedel.Riksdagen beslutade att kväveutlakningen frånjordbruket skulle halveras fram . 1990 skärptesbeslutet så att det skulle vara infriat 1995.Riksdagen har också beslutat om stöd till ekologiskodling, det har gett en inte oväsentlig ökning av denekologiskt odlade arealen i . Den ekologiskaodlingen motiveras av såväl kvalitetsskäl som miljöskäl.Intresset från konsumenterna har ökat undan för undanefterhand som miljödebatten och debatten om matenskvalitet har blivit mer omfattande. Detta har lett till attefterfrågan på ekologiskt odlad mat harökat kraftigt.Också i årets budget tillskjuts pengar som stöd till denekologiska odlingen. Regeringen har också tillsatt enutredning som skall lägga förslag om miljövänliga metoder.Det skall ingå förslag på stöd för omläggning till ekologiskproduktion. I budgetpropositionen sägs också att ytterligaremedel bör anvisas redan under /95.Fortfarande är det förhållandevis små arealer som odlasekologiskt i vårt land, det rör sig om någon procent av densvenska åkerarealen. Enligt vår uppfattning är det önskvärtatt en ännu större andel av åkerarealen odlas ekologiskt.Erfarenheterna från aktionen för att halvera användningenav bekämpningsmedel visar att om man sätter upp ett målsom man avser att nå så stimulerar dettill utveckling. Vi tror att det vore positivt för utvecklingenav den ekologiska odlingen om satte upp ett målför hur man vill ha utvecklingen. Men det krävs ocksåinsatser från samhället i den direkta produktionen, som stödför näringen och enskilda odlare. Det behövsforskningsinsatser, utbildning, marknadsåtgärder och ocksåstöd till dem som vill ställa om. Vi föreslår att riksdagenställer upp ett mål om att av åkerarealen skallvara ekologiskt odlad . Regeringen bör snarastutarbeta ett sådant förslag. Detta sker lämpligen ianslutning till det arbete som sker i den tidigare nämndautredningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en målsättning att av densvenska åkerarealen skall vara ekologiskt odlad.
mot · GH02Jo209 · 1994-01-25 00:00:00 — Omställningsstöd lämnas, enligt förordning (1990:941)om inkomst-, omställnings- och anläggningsstöd tilljordbrukare m.m., i form av lån som skrivs av underomställningsperioden. Frågor om stöd enligt förordningenprövas av . får bemyndigalänsstyrelsen att pröva frågor om stöd.Jordbrukare som arrenderar mark av en annanmarkägare, exempelvis en kommun, är relativt vanligtförekommande. har frågan alltmera kommit ifokus, då främst i samband med att omställningsbidragutbetalats till vederbörande arrendator utan att berördmarkägare underrättats eller fått vetskap om dennagenomförda transaktion. Många med mig anser att isamband med omställningsbidragets beviljande bordemarkägaren automatiskt underrättas om vederbörandemyndigheters hanterande av frågan. Det är allt oftare manmöter kommuner och andra markägare som utarrenderatsina marker och och i efterhand oftast av en rentillfällighet fått kännedom om exempelvis betydandeutbetalningar av omställningsbidrag till berörd arrendator.De bidrag som beviljats ligger ofta skyhögt över denarrendesumma som markägare och arrendatoröverenskommit om för berörda markinnehav. En kommun ivästra har i samband med utarrendering av markmött frågan om redan beviljat omställningsbidrag först efterviss efterforskning i samband med andramarkaffärer på närliggande arealer. I det aktuella fallet vararrendeupplåtelsen tidsbegränsad, frågan om fortsatttillåten utarrendering hade möjligen tagit en annanvändning om markägaren hade haft vetskap om pågåendeförhandlingar om omställningsbidrag m.m. Det bordefinnas en regel som upplyser markägaren om att markernaär föremål för myndighetsutövning i en eller annan formoch att en samtidig skrivelse utgår till berörd markägare.Jag anser att i samband med att förhandlingar sker medvederbörande arrendator bör rimligen markägarensamtidigt underrättas om myndighetens kommande beslut.Under alla förhållanden bör markägaren i samband medmyndighetens beslut om omställningsstöd på ett eller annatsätt skriftligen underrättas. ochlänsstyrelsens beslut om omställningsstöd är redan i dagoffentlig handling. I nämnda beslutsunderlag angesstödberättigad areal och beviljat belopp osv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att Jordbruksverketskall underrätta markägarna om beslut rörandeomställningsstöd till arrendatorer.
mot · GH02Jo211 · 1994-01-25 00:00:00 — Tillfälligt anställd personal i jordbruket m.m. Den svenska trädgårdsnäringen upplever enekonomiskt besvärlig situation. Det är en stark konkurrensfrån andra länder där produktionsförhållandena inte är lika.Utöver ett ofta gynnsammare klimat för dessa länderjämfört med finns det flera andra orsaker som gördet negativt för den svenska trädgårdsproducenten ijämförelse med konkurrenter i andra länder.Arbetskraftskostnaderna utgör i genomsnitt ca 35--av trädgårdsföretagens totala produktionskostnad.Mycket stora olikheter föreligger mellan länderna i EU ochSverige på detta område. Genom betydligt lägresocialförsäkringsavgifter för tillfälligt anställdskördearbetskraft har de inom EU befintligaträdgårdsföretagen betydande konkurrensfördel gentemotsvenska trädgårdsföretag. Detta innebär att de svenskaträdgårdsföretagen har fått allt svårare att hävda siggentemot importen.För att stimulera intresset för att ta tillfälliga arbeteninom trädgårdsnäringen och jordbruket har t.ex. Tysklandinfört speciella regler som bl.a. innebär kraftigt minskadesocialförsäkringsavgifter för denna arbetskraft. Förtillfälligt anställd arbetskraft inom jordbruk och trädgårdför skördearbete etc. uttas av nettolönen i sociala avgifter. Detta underförutsättning att anställningen under ett kalenderår ejöverstiger och att timlönen ej överstiger 18DM (66,).På grundval av detta förhållande finns det anledning attjustera den avgiftsfria gränsen för uttagande av social- ocharbetsgivaravgifter till t.ex. av basbeloppet och koppla denna till basbeloppetsändringar. Gränsen skulle därmed justeras i takt medinflationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om justering av den avgiftsfriagränsen för uttagande av social- och arbetsgivaravgifter förtillfälligt anställd personal.
mot · GH02Jo213 · 1994-01-25 00:00:00 — (SOU 1992:99) föreslog att 5miljoner kronor skulle anslås /94 --1995/96 för att utveckla ett särskilt program för fortbildningoch kunskapsutveckling inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. Ansvaret för genomförandet skulleknytas till lantbruks- och trädgårdsskolor med långsiktigmålsättning att bli kunskaps- och utvecklingscentra.Genom riksdagsbeslut enligt regeringens proposition1992/93:183 anslogs för budgetåret1993/94. Genom dessa medel har ett viktigtutvecklingsarbete fått värdefullt stöd och en delvis ny rollför skolorna har markerats av statsmakterna.Statens jordbruksverk föreslår att samma belopp anslåsför /95, men i jordbruksdepartementetsförslag i prop 1993/94:100 bil 10 saknas ett klartställningstagande till förslaget. Då anslaget för rådgivningoch utbildning föreslås vara oförändrat jämfört medföregående budgetår bör dock utrymme finnas. Det ärmycket olyckligt om stödet till ett utvecklingsarbete, somförutsatts utgå , avbryts eller att oklarhetfår råda om vad som gäller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att 5 miljoner kronorur anslaget till rådgivning och utbildning ibudgetpropositionen bilaga 10 riktas till utveckling avkunskapscentra vid lantbruksskolorna.
mot · GH02Jo214 · 1994-01-25 00:00:00 — Av budgetpropositionen framgår attomställningsprogrammet har medfört ensamhällsekonomisk vinst. Den omställda arealen har lett tillatt minskningen av exportkostnaderna överstigerkostnaderna för omställningsbidragen, sett över helaomställningsperioden.Värmland är ett landskap med stor andel omställd areal.Det börjar synas i landskapet. Alternativaanvändningsområden för mer än begränsade arealer finnsinte. EG saknar motsvarighet till vår omställning.Det finns således många skäl till att lämna besked omvilken återkravspolicy som kommer att tillämpas. Detuppdrag som givit regeringen i denna fråga måsteutföras skyndsamt. Rimligt krav är att förslag lämnas så attbeslut kan fattas under vårriksdagen.I detta sammanhang bör regeringen också övervägavilka förändringar av handläggningsrutinerna som behövergöras. kan inte beslut vad gäller omställningsstödenöverklagas.Om en stödtagare inte är nöjd med Jordbruksverketsbeslut kan i vissa fall verket självt ompröva beslutet.Speciellt i en situation när reglerna förändrats kan detfinnas skäl att överväga behovet av en särskildprövningsnämnd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslag om återbetalningspolicy omgående börutarbetas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda behovet av en .
mot · GH02Jo218 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med EU-förhandlingarna ärjordbrukspolitiken en viktig fråga. Gränsen förstödområdet i , där alltså stöd lämnas tilllantbrukarna på grund av att deras jordbruk bedrivs iområden som medför sämre klimatiska förhållanden änunder vilka deras konkurrenter arbetar, har diskuterats vidåtskilliga tillfällen. Den har bearbetats av olika utredningar.Klart är att förutsättningarna för jordbruk i norraVästmanland är sådana, att skördeområde 1912(kommunerna )borde tillhöra stödområdet. Nuvarande regler leder tillorättvisa ekonomiska förutsättningar på ömse sidor omDalälven. Eftersom mjölkbönderna i regionen levererarmjölken till samma mejeri i framstår skillnadenmycket tydligt för dem. Under den senaste 10-årsperiodenhar antalet kor i ovannämnda område minskat mycketkraftigt.Därtill torde det vara så att förutsättningarna förjordbruk är betydligt bättre om man förflyttar sig ytterligarenågra mil norrut, exempelvis på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attskördeområde 1912 i norra skall ingå iområdet för stöd till jordbruket i norra .
mot · GH02Jo219 · 1994-01-25 00:00:00 — Djurskyddslagen föreskriver att djur ska hållas ochskötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att detfrämjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete signaturligt. Det var en av de viktigaste skärpningarna i dennya lagstiftningen. Som en konsekvens härav får höns föräggproduktion inte inhysas i burar. Anläggningar som var idrift 1988 får dock användas t.o.m. 1998.Riksdagen fastställde i samband med beslutet om nydjurskyddslag att en utvärdering av försök och forskning omalternativ till burhållning skulle göras i form av en s.k.kontrollstation 1993.Jordbruksverket har rapporterat om det aktuella lägetoch föreslår nu att tidpunkten för burhönsförbudet flyttasfram . Regeringen anser dock att tidigare beslut skaligga fast.Utvecklingen av alternativ till burhållning har gåttlångsamt. Nya system ska provas enligt bestämmelserna omny teknik i djurhållningen. Det kräver såväl tid somresurser. Problemen är väl kända varför forskningen börkunna koncentreras till rena problemlösningar.För att vinna tid och erfarenheter måste antaletanläggningar i praktisk funktion ökas. Om inte braalternativ kan uppnås är risken för att avvecklingen avhönsburar inte kan genomföras.Regeringen måste se till att stimulera utvecklingen avalternativ till burhöns. Dessutom bör informationen omalternativ intensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om burhöns.
mot · GH02Jo229 · 1994-01-25 00:00:00 — Sedan ungefär ges ett stöd tillpotatisodlare i norra . Stödet är utformat som ettarealbidrag och utgår med ett fast belopp per hektar.Avsikten med stödet till jordbruket i norra ärflerfaldigt. En avsikt är att bibehålla ett underlag förförädlingsindustri, en annan har åtminstone varit att gejordbruket i norra likvärdiga förutsättningar som iövriga delar av landet.Traditionellt har potatis odlats till husbehov i denordligaste länen. Arealen som används för detta ändamålär liten, både på den enskilda gården och i förhållande tillpotatisodlingen i stort i denna del av landet. Ävenhusbehovsodlingen omfattas av Norrlandsstödet.Som alla bidrag kontrolleras Norrlandsstödet årligen.För potatisodlingen görs kontrollen genom att arealernakontrollmäts. Denna kontroll utförs av respektivelänsstyrelse. Då husbehovsodlingen är spridd blir antaletkontroller av denna många. Detta tillsammans med delånga avstånden gör att kostnaderna för kontrollen avhusbehovsodlingen blir höga.För att minska såväl kostnader som byråkrati föreslår jagdärför att husbehovsodlingen inte skall omfattas avNorrlandsstödet. Detta kan ske genom att en nedrearealgräns införs. För att få del av stödet skall t.ex.potatisodlingen på företaget uppgå till minst 1,0 ha.Enskilda odlare går visserligen miste om ett mindre bidragmen Norrlandsstödet för potatis kommer fortfarande attfylla de syften som avsett. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att potatisodling inte skallomfattas av Norrlandsstödet.
mot · GH02Jo231 · 1994-01-25 00:00:00 — Användning av omställd jordbruksmark I motionen föreslås omprövning av begränsningen avanvändningen av mark som anmälts tillomställningsprogrammet och ligger i så kallat vänteläge.Den nuvarande tolkningen är onödigt snäv.Omställningsstödet till jordbruket regleras iförordningen (SFS 1990:941) om inkomst-, omställnings-och anläggningsstöd till jordbrukare m.m. Jordbruksverketmeddelar föreskrifter. Dessa finns i (SJVFS 1991:5) om inkomst-, omställnings- ochanläggningsstöd till jordbrukare m.m.Enligt § 6 nämnda förordning får omställningsstödlämnas för som genom särskilda åtgärder underomställningsperioden överförs till annan varaktiganvändning än livsmedelsproduktion, varaktigt överförs tillodling av livsmedelsgrödor som inte konkurrerar medbefintlig produktion, varaktigt överförs till extensivtbetesutnyttjande eller kontrakteras för odling av spannmålför etanolproduktion. Det poängteras särskilt att extensivodling av slåttervall inte räknas som omställning.Riksdagen beslutade (1989/90:JoU25) geLantbruksstyrelsen i uppdrag att utarbeta ettmiljöalternativ i omställningsprogrammet. Detta skulleinnefatta extensivt bete men inte extensiv vallproduktion påomställningsmarken. Extensivt betesutnyttjandepreciserades till som inte brukas medhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel och somanvänds till köttproduktion eller hästhållning. Utskottetbegränsade djurslagen till betande, vallfoderkonsumerandedjur. SJVs tolkning (SJVFS 1991:5, 15§) av djurslag är: di-och amkor, slaktnöt, tackor, dov- och kronhjortar, hästarsamt getter.Vi anser att utskottet gjort ett alltför snävt uttalande somföranlett en icke önskad begränsning. Uttalandet bör därföromprövas och formuleras så att det kan omfatta fleradjurslag (t.ex. grisar och kalkoner) samt andraanvändningsområden som inte strider motomställningsprogrammets grundläggande idé. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprövning av vad mark somanmälts till omställningsprogrammet får användas till.
mot · GH02Jo234 · 1994-01-25 00:00:00 — Odling av örter m.m. Att använda sådant som finns i naturen, att odla själveller använda inhemskt producerade växter har storautvecklingsmöjligheter i . För enskilda personer ochhushåll finns såväl ekonomiska vinster som möjligheter attpåverka hälsan. Ett exempel på detta är hudvårdsprodukterdär man vid egen framställning kan undvika preparat somframkallar allergi.Forskare har visat att krydd- och medicinalväxter somodlas i har lägre halter av pesticider, ochnärproduktion ger möjlighet till färska varor och varor somdet är lättare att få uppgifter om. importeras så gottsom alla kryddoch medicinalväxter som används i hushåll,storhushåll och vid framställning av medicinska preparat. importerar vi torkad kamomill perår, från importerar vi ca torkade björklöv perår, enligt uppgift lär kvalitén vara mycket dålig, smutsig ochmed låga halter verksamma ämnen. Produktion avmedicinalväxter är en utvecklingsbar nischnäring.Medicinalväxter finns i av alla läkemedelsom säljs, till detta skall läggas alla preparat, örtteer m msom säljs i hälsokostaffärer och liknande.Den svenska produktionen är svindlande liten men denkan utvecklas om den ges stöd och om den i ett inledandeskede lyfts så att det går att utbyta erfarenheter, utvecklamaskinell utrustning m m.Hinder finns dock, lagstiftningen är mycket restriktivnär det gäller inhemsk produktion av enklahudvårdsprodukter, krämer, salvor m m. Registrering ärmycket kostsamt, ca 30 000 kostar det att registrera ett rentnaturmedel även om det är godkänt tidigare. Detta gynnarde stora internationella företagen och hindrar en inhemsknischnäring att utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att Närings- ochteknikutvecklingsverket får i uppdrag att stödja en inhemskörtproduktion,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avkostnader för registrering av rena naturprodukter.1