mot · GI02K3 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:80 Vissa ändringar i kyrkolagen PrästgårdarnaFast egendom eller tomträtt där tjänstebostad är anvisad åten kyrkoherde eller komminister är prästgård och utgörkyrklig jord -- kyrkolagen (1992:300) 41 kap. l § andrastycket, p 2.Om tjänstebostad är anvisad på en prästgård blirdenna enligt nuvarande lydelse av 41 kap. l § sista stycketkyrkolagen löneboställe.Enligt det av antagnaförslaget (prop. 1993/94:73) till nya bestämmelser förförvaltningen av finansförmögenhet (SFSl993:1323) skall kyrklig jord som vid utgången av år l994utgör löneboställe fr o m den l januari l995 utgöraprästlöneboställen och förvaltas av egendomsnämnden.I regeringens skrivelse till kyrkomöte omförvaltningen av finansförmögenhet(Reg.Skr 1993:1) fanns upptaget ett förslag om att depastorat som så önskade med full äganderätt skulle få övertaprästgårdarna i pastoratet. Förslaget accepterades i principav kyrkomötet men resulterade inte i någon ändring ikyrkolagen. Om förslaget hade genomförts skulle det hainneburit att prästgårdarna fr.o.m. den l skulleövergå från att vara kyrklig jord till att bli kyrkokommunalegendom. Förslaget innehöll även en övergångsbestämmelsemed viss retroaktiv verkan. prästgårdar, somkvarstod under pastoratens förvaltning, men som inte längreanvänds som prästbostäder, skulle få överföras till pastoratenom de förändrats till löneboställen efter den l januari 1989.I regeringens skrivelse till kyrkomöte () angående vissa ändringar i kyrkolagen föreslogs atten prästgård på vilken en tjänstebostad är anvisadistället för löneboställe blir församlingskyrkas fastighet.Förslaget innehöll inte någon övergångsbestämmelse medretroaktiv verkan som motsvarade förslaget i 1993 årsregeringsskrivelse till kyrkomötet i denna fråga.Kyrkomötet godtog i huvudsak regeringens förslag menbegärde att en övergångsregel skulle införas. Den begärdaövergångsregeln skulle innebära att en tidigare prästgårdsom upphört att vara tjänstebostad efter den 1 januari 1932och som vid utgången av är kyrklig jord blirförsamlingskyrkas fastighet.Regeringen har i sin proposition bara delvis gåttkyrkomötet tillmötes genom att sätta gränsen vid den ljanuari 1989. Mot kyrkomötets förslag har regeringen anförtföljande (s. 9):''Att sätta gränsen vid kan dock inteanses försvarligt med hänsyn till investeringarnas livslängd.Det är inte heller lämpligt av praktiskt-administrativa skäl''.Historiskt sett har prästgårdarna en nära anknytning tillförsamlingskyrkorna. Det är därför naturligt att en prästgårdsom upphör att vara tjänstebostad åt en präst blirförsamlingskyrkas fastighet så att förvaltningen stannar kvarhos pastoratet och inte förs över till egendomsnämnden.Ett stort antal prästgårdar har under senare decennieruppphört att vara tjänstebostäder. De har byggts om tillförsamlingshem, församlingsgårdar och sockenstugor m.m.Stora investeringar med kyrkokommunala medel har gjorts idessa fastigheter som i formell mening har övergått från attvara prästgårdar till att vara löneboställen. Vid ettöverlämnande av förvaltningen till egendomsnämndernaskulle dessa fastigheter därför komma att ingå iprästlönefastighetsbeståndet.Med hänsyn till den historiska bakgrunden och till dennuvarande användningen av dessa fastigheter måste gränsensättas än den l som föreslås ipropositionen. Regeringens motiv för denna tidsgräns är intemöjligt att förstå. Jag föreslår därför att gränsen sätts vid denl januari 1961.Arbetsgivarföreträdare i fråga om prästtjänsterI propositionen föreslås vidare ändringar i 32 kap 11 § ikyrkolagen. Förslagen till ändringar i denna paragraf ärföranledda av att tidigare beslutat om att den s.k.ställföreträdarlagen skall upphöra vid 1994 års utgång.Ställföreträdarlagens innebörd är en lagreglering avarbetsgivarverkets uppgift att företräda pastorat ochstiftssamfälligheter vid förhandlingar om kollektivavtal fördessa präster.Inom församlingsområdet finns nu ca 23 500 hel- ochdeltidsanställningar som följer kyrkokommunalaanställningsavtal. har ett stort antalanställningar vid tidigare domkapitel och stiftsnämnder förtsöver till kyrkokommunala anställningar vidstiftssamfälligheterna. Vidare har kyrkomusikerna förts övertill det kyrkokommunala kollektivavtalsområdet.Sammanlagt har ca 4 000 anställningaröverförts på detta sätt. Kvar återstår ca 3 000prästanställningar i pastorat och stiftssamfälligheter.Biskoparna har statliga anställningar och omfattas såledesej av ställföreträdarlagen.I samband med ikraftträdandet 1994-07-0l avarbetsgivarverkets omorganisation till en uppdrags- ochmedlemsorganisation förutsattes att pastorat ochstiftssamfälligheter skulle vara medlemmar i denorganisationen under ställföreträdarlagens giltighet undersenare delen av 1994.Det är olämpligt att på det kyrkokommunala avtalsområdetröra sig med såväl statliga som kyrkokommunalakollektivavtalskomplex. Den nuvarande ordningen främjarinte en effektiv och god löne- och personalpolitik inompastorat och stiftssamfälligheter. Argumenten i dettasammanhang är av samma karaktär som de som gällde förläraranställningarna innan dessa fördesöver till det kommunala avtalsområdet.Svenska kyrkans , somär församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternasarbetsgivarorganistion, har i ett flertal sammanhang begärtatt prästanställningarna skall föras över till detkyrkokommunala avtalsområdet.Regeringen anför som skäl för sitt förslag att kyrkomötetbegärt sådana ändringar i kyrkolagen vilka skulle göra detmöjligt även efter ställföreträdarlagens upphörande för att förhandla omavlöningsförmåner för prästerna m.m.Regeringen har i propositionen angett attKyrkoberedningen i sitt slutbetänkande Staten ochtrossamfunden (SOU 1994:42) inte lagt fram något förslag ifrågan och att denna har ett sammanhang med en ev. reformpå kyrka--stat-området.Frågan om vilka kollektivavtal som skall gälla för deprästerliga anställningarna är emellertid alls inte av denkaraktären att den behöver kopplas ihop med stat--kyrka-frågan. Så har inte heller skett med vare sig anställningarnavid domkapitlen eller kyrkomusikeranställningarna.Avlöningsförmånerna berör inte heller arbetsgivaransvaretför t.ex disciplinfrågor som ju regleras av andrabestämmelser i kyrkolagen.En annan omständighet, utöver de löne- ochpersonalpolitiska, som måste beaktas i sammanhanget är attpastoraten, vid ett medlemskap i , har atterlägga medlemsavgift till utöver denmedlemsavgift de erlägger till sin egenarbetsgivarorganisation församlings- ochpastoratsförbund. Det är fel att pastoraten skall erläggamedlemsavgiften till två arbetsgivarorganisationer.Det mellan och berördapersonalorganisationer nu gällande kollektivavtalet förkyrkliga tjänster har giltighet . Ändring inu gällande företrädarskap bör genomföras fr.o.m. 1995-07-01. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att, vid antagande av regeringensförslag till ändring i kyrkolagens övergångsbestämmelser,punkt 4 skall ha följande lydelse:4. Kyrklig jord som vid utgången av utgörlöneboställe och som den l utgjorde prästgårdskall utgöraförsamlingskyrkas fastighet. Därvid skall 41 kap. 1 § andrastycket andra meningen tillämpas,2. att beslutar att 32 kap. 11 § kyrkolagen såvittavser prästtjänster i pastorat och stiftssamfälligheter skallupphöra att gälla varmed dessa tjänsteröverförs till det kyrkokommunala området,3. att beslutar att som övergångsbestämmelse tillbeslutet om upphörande av 32 kap. 11 § skall den1 till gälla vad regeringenföreslagit som lydelse av 32 kap. 11 §.