mot · GH02L707 · 1994-01-25 00:00:00 — Konsumenträtt och offentligt producerade tjänster ''Konsumtion är meningen och målet med allproduktion. Producenternas intresse ska tillgodoses endasti den mån det är nödvändigt för att tillgodosekonsumenternas intresse. Regeln är så självklar att varjeförsök att bevisa den skulle te sig absurt''.Så skriver i sitt berömda verk ''An inquiryinto te nature and causes of the Wealth of nations'' redan1776. Tyvärr har politiker alltför ofta under historiens loppfallit till föga just för producenternas intressen.Konsumentpolitik är egentligen ett uttryck just för detta.Eftersom allmänintresset, konsumentintresset i detvardagliga arbetet väger alltför lätt gentemot näringsidkaresoch fackföreningars mer påtagligt uttalade krav måste ettsärskilt politikområde byggas upp för att i någon månmotverka detta.Det som ofta kallas välfärdstjänster, barnomsorg, skola,sjukvård och omsorg är av tradition styrt av politiskaförsamlingar. På olika sätt försöker man från politikernassida reformera, förnya och konkurrensutsätta denna storaoch viktiga sektor. Det är bra. Men då måste man också helatiden ha i minnet vad syftet med produktionen av dessatjänster är -- nämligen konsumtion.Eftersom prissättningen inom denna sektor skiljer sigoch (enligt de allra flestas mening) ska skilja sig från vanligatjänstesektorn, krävs i någon mening politisk styrning avresurserna. Detta till trots måste beslutsfattare, politiker ikommun, landsting och riksdag, hålla i minnet attproducenternas intressen ska tillgodoses endast i den måndet är nödvändigt för att främja konsumenternasintressen.Sålunda är barnomsorgen inte till försocialförvaltningens personal, primärvården förbarnläkarna eller läkarsekreterarna eller skolan för lärarna.Det är ett stort område av framförallt tjänster som nudyker upp i utkanten av det konsumentpolitiska intressetoch konsumenträttsliga området. har denoffentliga sektorn i princip haft en monopolställning när detgäller barnomsorg, skola, hemtjänst, sjukvård och annanomsorg. konkurrensutsätts dessa verksamheter genominförande av entreprenader, ''peng''-system, kort sagtgenom att människor, dvs. konsumenter, själva får välja.Tidigare har det varit helt klart för alla inblandade attsom konsument av dessa tjänster har man inte haft något attsäga till om och inga rättigheter. Med mössan i hand har vistått i dagisköer, börjat i den skola vi anvisats, besökt denläkare och den vårdcentral vår gata hör till osv.Nu ger vi oss ut i ett gungfly där det är klart att vi somkonsumenter har rätt att välja, men vad som följer meddenna rätt vet vi inte. Gäller alls någon av de lagar som finnspå det konsumenträttsliga området? Får grundskolornalova tillval som inte i praktiken erbjuds? Får kommunenändra i vad som i andra sammanhang skulle vara ettingånget avtal? Kan orimliga avtalsvillkor jämkas ellerlämnas utan avseende?I ett vanligt förhållande mellan konsument ochnäringsidkare är det uppenbart att man inte får utlova annatän vad tjänsten kan hålla. När skolor marknadsförs infördet fria skolvalet är det lite si och så med det. I ett vanligtavtal är det självklart att villkoren intehur som helst får ändras. Ändå ändras t.ex öppettider medkort varsel inom barnomsorgen.Enligt marknadsföringslagen är erbjudanden av typ''Köp 12 betala för 11'' förbjudna. Men många kommunerkör i stället med ''Köp 11 betala för 12'', genom att ta ut 12månadsavgifter trots krav på en månads semester fördagisbarn.Nog är det både rimligt och självklart att ett annaträttsligt förhållande måste råda för offentligt hel- ellerdelfinansierade tjänster som skola och dagis än förprivatfinansierade tjänster. Men att man ska vara helträttslös även i fortsättningen är orimligt.Därför anser jag att den översyn av denkonsumenträttsliga lagstiftningen som pågår bör gestilläggsdirektiv att se över hur konsumenträtten kanjusteras så att den blir tillämplig även på de offentligtproducerade tjänsterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentens rättigheter ioffentligt producerad tjänstesektor.