mot · GH02A441 · 1994-01-25 00:00:00 — Värmlänningarna vill ha jobbSverige är i en djup ekonomisk kris. Det innebär att ävenVärmland har stor arbetslöshet, hela orters existens hotas.Bakom detta finns tiotusentals människor som mår dåligt.Vi socialdemokrater tror att krisen bäst kan brytas genomatt människor finns i arbete. Vi kan aldrig bli så fattiga attvi inte har råd att arbeta.Stora skador av arbetslöshet och hot om arbetslöshetArbetslösheten är ett problem för dem som blirarbetslösa och deras familjer. Samstämmig forskning visaratt arbetslöshet framkallar ohälsa, försämrad självbild,stress, oro och försämrad tro . Detta gällerbåde ungdomar och vuxna. Den ekonomiska stressen, dvs.att inkomsterna i familjen minskar, har stor betydelse förhur pass allvarliga konsekvenserna blir av arbetslösheten.Undersökningar i bl.a. visar att en rad skadoruppstår , där drygt var fjärdejärnverksarbetare uppgav försämrad stämning i familjenunder själva uppsägningstiden. Forskningen visar också attnytt jobb, fast eller tillfälligt, snabbt har motsatt effekt.Arbetsmarknadsinsatser av typ beredskapsarbete ochungdomspraktik har positiv inverkan.För samhällen som drabbas av hög arbetslöshet finns enrad effekter dokumenterade.Yngre personer, främst de unga kvinnorna, flyttar frånorten, de sociala banden skadas och underlagen för serviceförsämras. Konflikterna mellan olika grupper ökar, t.ex.mellan invandrare och svenskar.Kraven på arbetsmiljön minskar av storarbetslöshet.Flera studier visar att övertiden är som störst närarbetslösheten är högst. Denna paradox, som mest syns ikonkurrensutsatta företag, förklaras med att företagen villvara flexibla och öka produktiviteten. Bara för Värmlandsdel beräknas övertiden motsvara 1 500årsarbetare.Konsekvenserna av arbetslöshet finns på många plan. Vikan inte acceptera att arbetslösheten används som ettekonomisk-politiskt instrument. Det är i syfte att hindra allade nämnda skadliga effekterna som vi föreslår en radåtgärder för Värmland.Läget i länetI överlagras en hög konjunkturarbetslöshet påen redan tidigare existerande och till betydande delarlångsiktigt bestående strukturell arbetslöshet. Det räckerinte med en mycket stark konjunkturförbättring för attåstadkomma en lösning på de grundläggande och mycketdjupgående strukturella problemen i Värmland.Värmland är ett utpräglat industrilän. Av traditiondomineras sysselsättningen av stora företag inombasnäringarna. Delvis som en följd av detta är småföretagenjämförelsevis dåligt representerade i det värmländskanäringslivet.De hundra största industriföretagen i harsedan 1985 förlorat ungefär 4 400 anställda (). Utöver dessa arbetstillfällen har ytterligare 2 900 försvunnit till följd av att företag som 1985 tillhördede 100 största har lagts ned. Sammantaget har alltså mer än7 000 jobb försvunnit bland dessa större företag sedan1985, vilket motsvarar 28 %.Ytterligare arbetstillfällen har tappats bland de mindreindustriföretagen, men där har en vissnyetablering skett. Det kan dock konstateras attnyetableringsgraden är mycket låg i , och att denpå intet sätt förmår kompenserasysselsättningsminskningen i de större företagen.Den åderlåtning av industrin som skett inbegriper såvälsysselsättningen och antalet företag som ägandet. Aktuellastudier visar t.ex. att endast var sjätte anställd inom dehundra största industriföretagen i arbetar iföretag med värmländskt ägande, medan mer än var tredjearbetar i ett utlandsägt företag.Uddeholm-Tooling ägs av österrikiska Böhler ochKemifabriken i skall säljas till . Listan kantyvärr göras mycket längre. Risken för ytterligaresysselsättningsminskningar i de stora företagen äruppenbar.Utvecklingen i och början av1990-talet visar följaktligen på en omfattandeavindustrialisering. Nya arbetstillfällen har inte på långt närtillkommit i samma utsträckning i andra sektorer. Dethandlar således inte om någonstrukturell förnyelse, utan ett förfall inom den traditionellavärmländska industrin. Även om en viss industriellförnyelse och omstrukturering skett, är den både för svagoch för långsam.Antalet arbetslösa för omedelbar placering ochåtgärdsplacerade arbetslösa i uppgår tillmer än 20 000 personer.Lokalt och framför allt i de orter som drabbats särskilthårt av avindustrialiseringen är arbetslösheten betydligthögre. Förutsättningarna att skapa ny sysselsättning ärsamtidigt speciellt ogynnsamma i dessa bruksorter.De strukturella skillnaderna mellan olika regioner harförmodligen förstärkts av lågkonjunkturen. Sannoliktinnebär detta också att de starkt basindustriberoenderegionernas förmåga till återhämtning ytterligareförsämrats. Det föreligger alltså ett fortsatt mycket stortbehov av regionalpolitiska insatser för att tillgodosebefolkningens välfärdsbehov i de mer utsatta regionerna.Särskilt gäller det insatser för att restaurera den industriellastrukturen, inet minst genom småföretagsutveckling.Förutsättningarna för detta är speciellt ogynnsamma idessa orter, dels på grund av tradition, dels på grund av attockså de mindre företagen ofta är starkt beroende avbruksföretagen och dels på grund av ett i flera fallogynnsamt geografiskt läge. Såvida det inte finns enalternativ arbetsmarknad inom rimligt pendlingsavstånd,torde det krävas avsevärda insatser för att upprätthållasysselsättningsandelen på de bruksdominerade lokalaarbetsmarknaderna. Sammantaget inger utvecklingen på delokala arbetsmarknaderna i länet stark oro.För att de långsiktiga trenderna ifråga om detvärmländska näringslivets omstrukturering inte skaresultera i en långtgående avindustrialisering och utglesningav länets arbetsmarknader, torde också krävas lyckosammanyetableringar och utvecklingsinsatser, en ökadföretagssamverkan och ett genomslag för produktions- ocharbetsformer som är distansoberoende. Inte minst krävs enförstärkt utveckling inom de kunskaps- och FoU-intensivaindustrisektorerna.Näringspolitik för VärmlandSysselsättningen inom de traditionella näringsgrenarna ilänet har minskat kraftigt . har utvecklingenvänt för exportindustrin. Det kan lösa en del problem, menlångt ifrån alla. Även efter en konjunkturförbättring måstekraftfulla åtgärder till från samhällets sida för attvärmlänningarna på de utsatta orterna skall få nyframtidstro. Länets stora industrier är på någraundantag när fjärrstyrda från utlandet.Den traditionellt borgerliga uppfattningen attmarknadskrafterna skall klara detta utan styrning räckerinte på långa vägar för att lösa problemen.Vi måste få till ytterligare åtgärder från samhällets sida.Detta är nödvändigt givetvis i första hand för de enskildaarbetslösa men också i ett större sammanhang för att få fartpå ekonomin.Vi efterlyser en bred och offensiv näringspolitik där allapolitikområden måste samverka för att pressa nerarbetslösheten. Några krav som ingår i detta är: Störresatsningar på infrastrukturen i länet. Förstärkning avUtvecklingsfonden och ökade länsanslag. Ökade satsningarpå de skogsbaserade näringarna, både ökad vidareförädlingoch satsningar på skogen som energikälla. Vi måste ocksåfortsätta de gemensamma ansträngningarna att stimuleragamla storföretagsägare att ta fram riskkapital till drabbadeorter i länet.Den nya sysselsättningen kommer inom de små ochmedelstora företagen, både inom tillverknings- ochservicesektorn. Man bör underlätta även för kooperativaföretag och företag med kvinnliga företagare att växa iframtiden.RegionalpolitikenInom länet bedrivs ett intensivt förnyelsearbete. Vihyser stark oro för att den omvandling som skeräventyrar de många års arbete som skett för att utvecklalänet. För att motverka detta är det nödvändigt attVärmlands län tillförs medel via anslaget för regionalautvecklingsinsatser som gör det möjligt att intensifierautvecklingsarbetet och kunna svara mot deinvesteringsbehov hos företagen som en svängning ikonjunkturen åstadkommer.När det gäller regionalpolitiken är en propositionaviserad till februari månad. Vi vill redan nu anmäla att vii detta sammanhang avser att återkomma med synpunkterpå hur regionalpolitiken bör vara utformad för att motsvarade behov som finns i skogslänen.En förnyelse av näringslivet genom ett ökat antal mindreföretag ses som en av lösningarna för att främja tillväxt ochsysselsättning i landet. Skall nyföretagandet öka krävs attnyföretagandet bland kvinnor kommer att öka högstavsevärt.I de värmländska bruksorterna är ensidigheten mycketstor och det krävs snabba insatser för att klara orternassysselsättningsproblem. I sker ett väl förankratarbete i samarbete med . Vi anser att det voreangeläget att få till stånd en fullskalesatsning för att främjanyföretagandet bland kvinnor i de värmländskabruksorterna. En sådan satsning skulle kunna geerfarenheter som sedan kunde användas för arbetet i helalandet. och bör därför tillföras medelför en sådan satsning.UngdomarUngdomens inställning till företagandet kommer att påsikt bli avgörande för möjligheterna att öka antalet företagoch därmed tillväxten i landet. Enligt vår mening krävs deten avgörande attitydförändring bland ungdomen tillföretagandet. är utmärkt som ettfullskaleprojekt. De insatser som gjordes i samband medÖGY-försöken visar att man kan få länsuppslutning för ettsådant projekt. Medel bör därför anvisas länet till ettprojekt för att ändra ungdomarnas attityder tillföretagande.Vi föreslår en fortsättning av de insatser som gerungdomar yrkesträning. Det syftar naturligtvis till att ge denenskilde inblick i det yrke som denne har utbildning för ochskulle önska utbilda sig till. Utöver det skulle vi vilja införanågot vi vill kalla ett företags träningsprogram, ellersjälvverksamhetsprogram.Vi vill också öka antalet platser på högskolan med minst200 platser. Ett alternativ som bör prövas är att på nyttöppna universitet och högskolor, i första hand demedelstora högskolorna för att få önskad regional effekt,för alla sökande som är behöriga att studera påhögskolenivå.Affärsdrivande statliga verkDe minskningar som skett av sysselsättning inom Posten,, , och riskerar att minskatrovärdigheten till förmågan att upprätthålla den serviceVärmland är i behov av för att kunna få till stånd en ökadtillväxt i näringslivet.Tveksamheten till bolagiseringar och privatiseringar harökat starkt och erfarenheterna avskräcker. För ettlän med glesa struktur är privatiseringar ochbolagiseringar av grundläggande samhällsservice ett storthot och motverkar den förda regionalpolitiken. Det ärdärför angeläget att åtgärder skyndsamt sätts in somkompenserar för de serviceförsämringar som sker ochsom kommer.UtbildningHögskolan har utvecklats kraftigt.Det gäller inte minst forskningsprogrammen, även om detär lärarutbildningarna som har expanderat mest vad gällerantalet studenter. Högskolan är nu nära att uppfylla dekvalitetskriterier som krävs för en reguljärforskningsorganisation. Därför bör ytterligare basresurserför forskning ges högsta prioritet för en fortsatt utvecklingvid högskolan. Civilingenjörsutbildning inom områdenakemiteknik och skogsindustriell utbildning har högskolanredan goda förutsättningar att genomföra genom egenkompetens och genom den nära knytning som finns tillvärldsledande industri i länet. Högskolan har närasamarbete med och det krävs inga stora tillskottför att kunna genomföra en egen civilingenjörsutbildning.Det vore med samma utgångspunkter möjligt och önskvärtatt ha motsvarande utbildning inom områdettelekommunikation.RiskcentrumPlanerna på att etablera ett internationellt inriktatcentrum för forskning och utbildning i risk, sårbarhet ochsäkerhet, Riskcentrum, har tagitform i . Arbetet sker i samarbete med Lundstekniska högskola och innebär ett nätverk mellan olikaforskargrupper som arbetar i landet och utomlands. Naveti nätverket ska centret i bli meduppdragsverksamhet, utbildning och forskning. Det är förforskningen det behövs särskilda medel för att lyfta arbetettill den internationella nivå som finns inom räckhåll och sombehövs i en värld där riskerna ökar. Vi tror att en sådanetablering i i samarbete med kanskapa en internationellt uppmärksammad verksamhet.KulturKulturen har i hög utsträckning blivit en symbol förVärmland som också fått en klar kulturidentitet i landet.Musikcentret Hagegården, i kringRackengruppen, Musikteatern och Västanåteatern ochfilmverksamheten kring i föratt ta några aktuella företeelser utöver ochSelma anda som i hög grad satt sin prägel på länet.Det är positivt att staten ger bidrag till ett nytt landsarkiv.Vi hoppas att ger generösa bidrag till ett nyttlänsmuseum. håller tillsammans medKulturrådet på att undersöka de regionalpolitiskaeffekterna av kultursatsningar.Det är därför naturligt att vi vill fortsätta satsningen denärmaste två åren på kulturprojekt med arbetslösaungdomar. Vi vill använda de erfarenheter som gjorts iNorge där tusentals ungdomar arbetat i motsvarandekulturprojekt. Vi menar att en sådan kultursatsning skullekunna ge framtidstron tillbaka till ungdomarna i Värmland.KommunikationerDet är naturligt att satsa på infrastrukturen när det ärlågkonjunktur. Vi menar att det är en nödvändigförutsättning med de här föreslagna åtgärderna för att skapaarbeten och tillväxt i . Det handlar om vägar. Detär i första hand upprustning av riksvägarna 45, 61 och 62,63 och 64. Mest angelägna är förbifarten i på . Detfinns också anledning att rusta upp länsvägnätet för attkomma ifrån de svåra samhällsproblem som tjällossningeninnebär varje år.Det handlar också om att rusta upp järnvägsnätet bådetill , och . Fördelen är att dessaarbeten kan komma igång omedelbart.Vi förutsätter vidare att regeringen aktivt arbetar för attförverkliga den nya flygplats som alla parter är överens omska byggas.Vi vill även att sjöfarten på ska garanteraslångsiktigt. Det är viktigt för en rad tunga transporter somgår sjövägen.Dessa insatser tror vi skulle förändra verkligheten för de20 000 arbetslösa värmlänningarna.Ekologiskt jordbrukEn successiv övergång till ekologiska odlingsformer ären viktig angelägenhet för det svenska jordbruket. Inteminst gäller det när kretsloppstänkandet slår igenom. IVärmland har övergången pågått , ochbesjälade kunniga odlare och framsynta politiker har gettstöd i form av rådgivare och uppköp.Detta arbete måste fortgå eftersom efterfrågan påekologiskt odlade produkter än så länge är dyrare. Menmarknaden växer snabbt och efterfrågan är större äntillgången för de flesta produkter. De omställningsbidragsom utgått har inte fungerat effektivt mot målen attsnabbt öka produktionen. Vi vill därför utredamöjligheterna att göra skatteavdrag för att jämställaekologisk odling med konventionell odling.Fullskaleförsök för att prova kretsloppstanken bådepraktiskt och teoretiskt borde göras på mindre ort medomkringliggande jordbruk och skogsbruk. LantbruksskolanLillerud, i , harpresenterat ett sådant förslag som bör få statligt stöd förarbetet enligt vår mening inom ramen för de medel somfinns för ändamålet.Ett ökat utnyttjande av biobränsle är en långsiktigt riktigåtgärd som bör stimuleras. Det finns en rad problem sommåste lösas för att till fullo ta tillvara fördelarna med enövergång till biobränsle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsskapande åtgärderm.m.