mot · GH02U806 · 1994-01-25 00:00:00 — Utvecklingen och förändringen i har gåttsnabbt och varit genomgripande sedan planekonomiernasfall. Både de ekonomiska och demokratiska systemenförändras i grunden. Omvandlingsprocessen är inte lätt.Den har också gett upphov till konflikter och socialaspänningar. Framgångar har blandats med bakslag. Det ärhelt avgörade att stödet från omvärlden fortsätter för attutvecklingen även fortsättningsvis skall vara positiv. Detligger även i vårt eget intresse att den positiva utvecklingeni fortsätter.För att de tidigare planekonomierna i skall hamöjlighet att genomföra nödvändiga förändrigar för att nåen positiv och hållbar utveckling kommer det att krävasmassivt stöd och bistånd från världens rika länder. Sverigeoch kan förutom att bidra med ekonomiskamedel även hjälpa till att stärka ländernas demokratiskautveckling. Det är avgörande för en fortsatt positivutveckling att den demokratiska och ekonomiskautvecklingen sker parallellt.Vi välkomnar de insatser som regeringen nu genomför.Den miljardsatsning på samarbetet med somgenomfördes under det förra budgetåret följs upp i åretsbudgetproposition med ytterligare en miljard. Regeringenhar också uttalat att motsvarande summa ska anslås ävenunder nästkommande år.Sverige bör dock, så snart som ekonomiskaförutsättningar finns, ytterligare öka biståndet till ländernai . av BNI bör vara ett etappmål. bör avBNI vara ett riktmärke för bistånd till länderna i Östeuropa.Biståndet skall naturligtvis inte permanentas men storaekonomiska insatser kommer att krävas för att länderna iÖsteuropa skall kunna åtgärda de avsevärdamiljöproblemen och åstadkomma stabila ekonomier.Östeuropabiståndet får inte heller fortsättningsvisinkräkta på biståndet till länder i tredje världen.PrioriteringarFör att på ett effektivt sätt kunna utnyttja de svenskabiståndsmedel som ställs till förfogande är detnödvändigt med prioriteringar. Bilaterala såväl sommultilatera insatser är nödvändiga.De bilaterala insatserna bör även fortsättningsviskoncentreras främst till och . De baltiskastaterna har en historisk samhörighet med och dess framtid är av gemensamt intresse förBaltikum och Sverige.I har fungerande partibildningar och friaintresseorganisationer lagt grunden för en parlamentariskdemokrati. Utvecklingen har, genom politiska ochekonomiska reformer, varit positiv sedandemokratiseringsprocessen inleddes. Det är av största viktatt de redan påbörjade insatserna i fullföljs. Degjorda insatserna kan vara bortkastade om de avbryts innandet står klart att den avsedda effekten kan uppnås ochbibehållas.Stöd till övriga länder i Öst- och börfrämst kanaliseras genom multilaterala insatser ochexpertutbyten. Expertutbyten bör ske inom områden därSverige har särskilt kompetens att bidra med t.ex. i energi-och miljöfrågor, inom miljölagstiftningens område och iinfrastrukturfrågor.För att kunna utveckla samarbete, utbyte och handelnmed de östeuropeiska staterna är det helt avgörande attländerna kan fullfölja sin utveckling mot demokratiskamarknadsekonomier. Det är även avgörande att ländernautvecklas till rättsstater där mänskliga rättighetergaranteras alla medborgare.De tidigare planekonomierna har medfört en gigantiskmiljöförstöring som utgör ett direkt hot mot vatten, luft ochen ren miljö i övrigt. Planekonomierna saknadeekonomiska incitament för resurshushållning ochmiljöhänsyn. De förskräckande effekterna ser vi i dag.Frånvaron av miljöhänsyn får även konsekvenser föromkringliggande länder och för den globala miljön.I samband med den nya öppenheten har tillgången påinformation ökat dramatiskt. Det gäller inte minst påmiljöområdet där listan på alarmerande rapporter ommiljöns tillstånd kan göras lång.Vi välkomnar därför de insatser för miljöförbättringarsom regeringen anslår till . Insatser i form avteknik- och kunskapsöverföring, utbildning ochinformation är helt avgörande om den gigantiskamiljöskövlingen skall kunna upphöra och de mest akutaproblemen skall kunna åtgärdas.Miljöhänsyn vid alla samarbetsinsatserUtöver de 500 miljonerna som satsas på direktmiljöförbättrande åtgärder föreslår regeringen att enmiljard kronor skall satsas på samarbetet med Central- ochÖsteuropa under det kommande budgetåret. Vi anser detviktigt att miljöhänsyn tas vid alla insatser i ,även där de primärt inte är av direkt miljöförbättrandekaraktär.På grund av de avsevärda miljöskadorna som är enrealitet måste stora insatser inriktas på att korrigera ochreparera redan uppkomna skador. Detta faktum minskarinte behovet av att miljöhänsyn tas i alla de insatser somSverige bidrar med i . Tillämpningen avekologiska regler måste ske på alla områden. Det finns alltför många exempel på biståndsinsatser som tyvärr lett tillhelt felaktiga lösningar ur miljösynpunkt. Detta får inte skei samarbetet med länderna i Central- och Östeuropa.Kunskaperna för att detta skall undvikas finns men detgäller att lyssna och ta intryck i tid.De nödvändiga svenska insatserna får inte leda till att vimedverkar till att bygga fast de östeuropeiska länderna ilösningar som inte är miljöanpassade. För att det vid allainsatser i samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa skall tas miljöhänsyn krävs att samordningen avsamarbetsinsatserna ökar. Miljökonsekvensbeskrivningarbör göras i samband med alla större samarbetsprojekt.Samordning av samarbetsinsatserDet saknas en samlad redovisning averfarenheterna från östsamarbetet. Vi anser att det på etttydligare sätt bör framgå vem som har ansvaret för attutvärdera de samlade insatsernas erfarenheter. Detta bör pålämpligt sätt redovisas till statsmakterna så attmåluppfyllelsen kan bedömas och nödvändiga förändringargenomföras.Vi anser att nuvarande organisation, med en mängdolika institutioner och myndigheter som handharsamarbetsinsatserna med , är otillfredsställande.Även samordningen inom måsteförbättras. Detta är inte minst viktigt för attmiljöaspekterna skall kunna beaktas vid allasamarbetsinsatser.En förbättrad samordning är av betydelse för att äventydliggöra regeringens mål för östsamarbetet. Det har ävenbetydelse för att vägleda de svenska institutionernasagerande när de skall ta ställning till olikaprojektansökningar.Vid en omorganisation av Östeuropabiståndet är detviktigt att beakta de skillnader som finns mellan öst- och u-landssamarbetet. Den geografiska närheten, desäkerhetspolitiska aspekterna och den kulturellagemenskapen ställer speciella och till viss del nya krav påsamarbetsinsatserna.SuveränitetsstödDet är av största betydelse att östländerna byggs upp tillfungerande rättssamhällen. Det gäller inte minst vårabaltiska grannländer. Ansvaret för detta ligger narturligtvisi första hand på länderna själva men och andraländer kan, och bör, bidra till en positiv utveckling även pådetta område. har både ett solidariskt och ett starktegenintresse av att ett fungerande rättsväsende i dessa statersnabbt byggs upp.En del i den positiva utvecklingen i bl.a. de baltiskastaterna och är den ökade öppenheten ochmöjligheten till friare gränspassage för människor ochvaror. Den utvecklingen har också tydliggjort problemetmed den stora brottsligheten i de aktuella länderna.Det svenska suveränitetsstödet har en avgörande rollinom Östeuropasamarbetet och är särskilt betydelsefullt förde baltiska staternas säkerhet och stabiliteten i Östeuropa.Stödet till bl.a. polis, tull, gräns- och kustbevakning, ökadsäkerhetspolitisk kompetens, räddningstjänst samt civiltoch militärt försvar måste utvecklas ytterligare.Förutom att en fungerande och effektiv kontroll av deegna gränserna är viktig för ländernas och områdetssäkerhet så utgör den organiserade brottsligheten ettmycket stort problem för den fortsatta utvecklingen.Maffian blir ett allt större problem för de företag som villutveckla handel och samarbete med företag ochorganisationer i och Ryssland.Det är vår mening att insatserna för att bekämpa denorganiserade brottsligheten i de baltiska staterna måsteintensifieras ytterligare framöver. Om handeln mellanSverige och de baltiska staterna skall kunna öka måsteinblandningen av den organiserade brottsligheten minska.Även framväxten av livskraftiga små och medelstoraföretag är beroende av att den organiserade brottslighetenbekämpas. Insatser genom t.ex. det baltiskainvesteringsprogrammet riskerar annars att inte få avseddeffekt.Det är viktigt att beredskap finns för att öka insatsernaom brottsligheten i vårt närområde framöver skulle visa sigfå en än negativare utveckling.Energibesparande åtgärder och avveckling av kärnkraftEnergiförsörjningen i de baltiska staterna är fortsattkritisk. Energihushållningen är mycket dålig. I denkommunistiska planekonomin var energipriserna extremtlåga och incitament för att spara energi saknades. Isoleringav byggnader är ytterst bristfällig och denenergi som finns utnyttjas inte effektivt.Vi vill särskilt betona att svenska biståndsmedel böranvändas för att effektivisera energihanteringen ochförbättra värmeförsörjningen. En förbättradenergihushållning och isolering av bostäder bidrar också tillatt förbättra miljön. Stora insatser kan göras med relativtsmå investeringar. Viktiga åtgärder för detta är till exempelutbildning för en ökad medvetenhet hos människor.Huvuddelen av östländernas energiförsörjning byggerpå olja, gas och kärnkraft. Koleldade kraftverk svarar fören mindre del av energibehoven, men står för en stor del avmiljöförstöringen.Säkerhetsstandarden i de östeuropeiskakärnkraftverken är ofta mycket dålig.Mångmiljardinvesteringar behövs om befintligakärnkraftverk ska göras säkra och motsvara västeuropeiskasäkerhetskrav.Kärnkraftverken Sosnovyj Bor i , iMurmansk på och i ärkärnkraftverk i närhet som direkt innebär ett hotmot vår miljö vid en olycka.Kärnreaktorerna i Sosnovyj Bor är av sk RBMK-typ.Enligt SKI () är RBMK-reaktorer av äldre generation generellt i sådant skick att deav säkerhetsskäl bör stängas . Denna typ avreaktorer finns i och Ukraina.Genom ryska och finländska insatser har enrekonstruering skett i två av fyra reaktorer i Sosnovyj Borför att åtgärda de mest alarmerande felen. Även sedansamtliga reaktorer rekonstruerats kommer säkerheten iSosnovyj Bor vara mycket långt ifrån godtagbarsäkerhetsstandard.Säkerheten i bedömer SKI vara bättre och gåratt ytterligare förbättras, men dock inte så attsäkerhetsnivåer uppnås motsvarande de i väst. Om cirka 7--bedömer man att mycket kostsamma reparationer blirnödvändiga och detta skulle kunna vara en lämplig tidpunktför avveckling av reaktorerna.Vi välkomnar de insatser som nu gör för attförbättra säkerheten framför allt i . Det är viktigtatt vi fortsätter stödja länder i med kunnandeoch kompetens för att minska riskerna för enkärnkraftsolycka. anser vi att också måstege ytterligare bidrag till planering och utformning avframtida energisystem baserade på förnybar och miljövänligenergi. Genom stöd och utbildning kan bidra tillutvecklingen av småskaliga flexibla energisystem anpassadeefter förutsättningarna i respektive land.Vår hjälp för att undvika kärnkraftsolyckor får inteinnebära att vi medverkar till att bygga fast deösteuropeiska länderna i ett otidsenligt och oacceptabeltenergisystem baserat på kärnkraft. Svenska bistånd ska inteanvändas för att förlänga användning av kärnkraft, utanendast för att minimera risker i befintliga anläggningar.Kostnaden för kärnkraft är inte konkurrenskraftig ijämförelse med nya alternativa energikällor. Stöd tilluppbyggande av framtida energiförsörjning i bördärför inriktas på effektivisering och alternativaenergikällor som t.ex. biobränsle.Sverige bör internationellt verka för att reaktorerna iSosnovyj Bor stängs och en internationellfinansiering kommer till stånd för att säkra eltillförsel tillområdet på liknande sätt som skett i . Därstängdes reaktorer vid kärnkraftverket i Kozloduy avsäkerhetsskäl. En samordnad insats inom G-24 ställdefinansiella medel till förfogande för att täcka Bulgarienskostnader för importerad elektricitet.Även andra RBMK-reaktorer i och Ukrainamed undermålig säkerhetsstandard bör stängas snarast.Sverige bör verka för att internationella fonder byggs uppför att kunna bistå med alternativ energi, samt ett säkertomhändertagande av de aktuella kärnkraftverken.Kärnkraftverket är viktigt för inte baraur energisynpunkt. Exporten av elektricitet därifrån svararenligt uppgift för en stor del av landets exportinkomster.För att förmå att stänga kan taolika initiativ för att erbjuda möjlighet attexportera annat än el. Kontakt borde tas med t.ex.Europeiska och , somomedelbart vid återföreningen stängde riskablakärnkraftsreaktorer i forna Östtyskland.Regeringen bör överväga möjligheten att i samråd medsvenskt näringsliv och internationella finansieringsorganerbjuda en ''paketlösning''. Under förutsättning attIgnalina stängs, lämnas erbjudande om hjälp medfinansiering av ett modernt uthålligt energisystem, inklusiveenergieffektivisering. Joint för att effektiviseralitauisk exportindustri skulle kunna ingå som en del i ensådan lösning.FolkbildningIntresset och behovet av att på olika sätt stödjauppbyggnaden av länderna i är stort.Folkbildningsinstitut, studieförbund och enskildaorganisationer kan här bidra på ett värdefullt sätt. De harofta stor erfarenhet och är duktiga på att genomförasmåskaliga projekt.Det finns möjlighet att genom SIDA ansöka ombidrag för utvecklingsprojekt. av densvenska delen av projektkostnaden skall utgöras av densvenska organisationens egeninsatser för att SIDA skallbidra med de övriga 80 procenten.Det är inte möjligt för enskilda organisationer attfinansiera sina projekt med medel från det land därprojektet genomförs. Detta försvårar de enskildaorganisationernas arbete. Folkbildningsorganisationernasprimära arbete är ju inte att samla in medel till sinverksamhet.På grund av det stora folkbildningsbehovet i ,för att bl.a. påskynda demokratiseringsprocessen, anser videt motiverat att även medel från det land där insatsen görsskall kunna användas för att täcka den svenskaorganisationens egna projektkostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökning avÖsteuropabiståndet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tagande av miljöhänsyn vid allasamarbetsinsatser i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning, samlad redovisningoch utvärdering av samarbetsinsatserna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om suveränitetsstöd,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energibesparande åtgärder,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ i internationellaforum för att förmå våra grannländer att stängakärnkraftverk,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkbildningsinsatser.