mot · GH02Ub654 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1992/93:231 om högskolor istiftelseform konstateras att utbildningsnivån iarbetskraften, forskningsmiljöernas utvecklingsförmågaoch ett effektivt samspel mellan dessa och samhället i övrigtfår en allt större betydelse för kompetensutvecklingen ochdärmed för vårt lands möjligheter att hävda sig i deninternationella konkurrensen.Universitet och högskolor spelar en central roll ifrämjandet av den nödvändiga kompetensen och spelarockså en stor regionalpolitisk roll genom att de kantillgodose det regionala och lokala behovet av kvalificeradarbetskraft.Mitthögskolan utgör därvid inget undantag, där denligger väl lokaliserad från och Umeå.Stora förhoppningar knyts med all rätt till Mitthögskolan.Den driver en mycket aktiv och målmedveten utveckling avsin forskningsverksamhet.Förutsättning för högskolans kvalitativa utveckling ochdärmed dess framtid är till stor del en funktion avforskningens omfattning och de resurser som anslås fördenna. Det finns dessutom ett klart samband mellanforskningen och kvaliteten på grundutbildningen. SkallMitthögskolan framöver i konkurrens med de övrigahögskolorna dra till sig begåvade studenter, förutsätterdetta en konkurrens på någorlunda likvärdiga villkor.Det finns anledning notera den positiva inställning tillMitthögskolan som kommit till uttryck frånUtbildningsdepartementets sida. Detta har naturligtvis åandra sidan skapat ökade förväntningar för framtiden ochlett till att såväl näringsliv som samhället i övrigt inomregionen ställer upp för att stödja och utvecklaMitthögskolan.Det faktum att den region, där ärlokaliserad, dvs och , är dendel av , där avståndet till universitet eller högskolamed forskningsresurser är störst ger mig anledningunderstryka, hur viktigt det är att tillföra denna högskolastörre basresurser för forskning än vad som utgår, omden framöver skall kunna bidra till att en större andel avvarje årsklass studenter skall ges möjligheter att få enakademisk utbildning.Alla de tankar och idéer, som tagits fram på olika sätt,måste prövas och testas. De måste sättas in inte bara i ettutbildnings- och forskningsperspektiv -- även om detta ärdet primära -- utan också i ett arbetsmarknads- ochregionalpolitiskt sammanhang. Betydande anslag viastatsbudgeten går till länsarbetsnämnder ochlänsstyrelser och disponeras för stöd, som inte får någrapåtagliga effekter på en regions utveckling på något längresikt.En överföring av statliga resurser från kortsiktigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder till forskning ochutbildning bör allvarligt övervägas för att göra det möjligtför att bli en motor för den regionalautvecklingen i och på sammasätt som i och den tekniska högskolan iLuleå varit för sina regioner.Låt mig presentera några av de förslag till enförstärkning av position, som tagits fram.1. Utveckling av forskningen vid högskolanDen har till stor del finansierats med medel frånregionala/kommunala samhällsorgan och andra externafinansieringskällor. Det är önskvärt att en ökande andel avforskningen långsiktigt finansieras på annat sätt.Forskningens basresurser måste på något sätt förstärkas.2. Skogsindustriellt centrumI den mittsvenska regionen har en unikkunskap utvecklats inom skogsbruket och skogsindustrin.Totalt arbetar ca 300 personer med forskning och utvecklingpå dessa områden i regionen. Kunskapen utgör en bas förfortsatt forskning kring industriell produktion och förädlingav skogsråvara.Den experimentella utrustning -- i många fall unik ilandet -- som används eller kommer att kunna användas iprojekten finns tillgänglig bland företag, i högskolan och ien för näringsliv och högskola gemensam stiftelse, SISY.R & D-center vid Sunds Defibrator i erbjuderunika möjligheter att bedriva processnäraforskningsutveckling. SCA med sina modernaproduktionsanläggningar och sin forskningsenhet iSundsvall är också värdefulla delar i ett skogsindustrielltcentrum.Fem forskningsprogram har tagits fram:Energieffektiva processer inom högutbytesområdetMekaniska egenskaper hos träfiberbaserade kompositerSlutna processystem för massa- och papperstillverkningSkogsindustriell fysikalisk kemi MarknadsorienteradträförädlingGrundidén för ett nytt skogsindustriellt centrum är attinsatserna av industri- och samhällsfinansieradehögskoleresurser skall vara av samma storleksordning.3. Civilingenjörsutbildning vid MitthögskolanUnder har behovet avcivilingenjörsutbildning i södra framhållits imånga olika sammanhang. Regeringen har också påpekatatt det är angeläget att öka intagningen av studenter till detekniska högskolorna och även överväga inrättandet avytterligare en teknisk högskola i landet.En fördubbling av civilingenjörsutbildningen inäringslivet har ansetts önskvärd. Södra och mellerstaNorrland är nu den del av där befolkningen har detstörsta geografiska avståndet till högskolor med fullständigcivilingenjörsutbildning och teknisk forskning. Samtidigtfinns i södra och mellersta en industri, som skapardet största nettotillskottet per anställd till vårhandelsbalans. Om den industrin även i fortsättningen skallkunna konkurrera på världsmarknaden, måste tillgången påvälutbildade civilingenjörer öka. Det är också viktigt har nära kontakter med både grundvetenskaplig ochteknikvetenskaplig forskning. Det är här detskogsindustriella centrat kommer in i bilden.Lokaliseringen av en teknisk högskola till medspeciell inriktning mot den näringsstruktur vi har i regionenär en ytterst angelägen överlevnadsfråga.4. DistansutbildningMitthögskolan har flera utbildningsprogram ochkurser på distans, vilka kommit till stånd utan särskildamedel från staten. Till och med utbildning avdriftsingenjörer och driftstekniker har skett på distans medhjälp av videoteknik.I en framtid där kompetensutvecklingen av bl.a.demografiska skäl måste äga rum hos den redanyrkesverksamma delen av befolkningen är det nyaresurstilldelningssystemet i högskolan en begränsandefaktor. Det är viktigt att medel för distansutbildningkommer de högskolor till del som ligger i de delar av Sverigesom har långa avstånd och som därmed har behov av ochinte minst krav på sig att tillhandahålla utbildning pådistans.Statens skola för vuxna i har också sedanmånga år utvecklat en avancerad teknik vad gällerdistansutbildning på gymnasial nivå. Mycket talar för attden samlade erfarenheten på detta område och denpedagogiska teknik som ett stort antal lärare vidMitthögskolan utvecklat kan vara en nationell resurs värdatt utveckla, och som i sin tur kräver andra ingångar till detnu gällande systemet för resurstilldelning till våra högskoloroch universitet.5. har en i jämförelse med andrahögskolor originell strukturSatsningen på nätverk och tre likvärdiga noder -------- möjliggör en fortsattuppbyggnad av kapacitet för högre utbildning i helaregionen. Högskolan har i många avseenden lättare att nåut till de studiebegåvade ungdomar, som på grund av långaavstånd avstår från en högre utbildning. Strukturen innebäråtminstone inledningsvis högre kostnader jämfört med enenortshögskola.6. Omvandling av till ett MittuniversitetInte minst för att markera den högre utbildningensbetydelse för och upplevsomvandling av högskola till universitet angeläget.Vid sidan av drivs UniversitetsprojektetOmega, som har till syfte att i utveckla ett nytt slagsuniversitet, där nätverk, tvärvetenskapligautbildningsprogram och små flexibla organisationer skallingå.Ett första steg har tagits genom fusionen av de regionalahögskolorna i /och . Sverigebehöver vid sidan av de stora universiteten små, flexibla ocheffektiva universitet, som kan anpassa sig till samhälletsstrukturomvandling och den ökande internationaliseringen.SammanfattningAv många skäl -- inte bara utbildningspolitiska -- finnsdet anledning att överväga den högre utbildningensorganisation i har reformerat denhögre utbildningen och forskningen i . Djärva menvälmotiverade mål har satts upp. Betydanderesursförstärkningar har tillförts våra högre lärosäten.Stiftelsehögskolor har etablerats och löntagarfondsmedelhar tagits i anspråk.Men det gäller att arbeta vidare. Den entusiasm, somman möter från sida och den vilja tillvidareutveckling och expansion -- inte alltför sällan på nyaområden -- bör tas till vara.Starka skäl talar för att regeringen utifrån utbildnings-,forsknings-, regional-, närings- ocharbetsmarknadspolitiska utgångspunkter tillsätter enspeciell utredning, som får till uppgift att undersökaförutsättningarna att på olika sätt tillföra Mitthögskolansådan utbildning och forskning, att dess attraktionskraftförstärks och att den blir en stark motor för den ekonomiskautvecklingen i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning rörandeMitthögskolan.