mot · GH02Fi30 · 1994-05-10 00:00:00 — Vårt alternativI de föregående avsnitten har vi redovisat vår analys avSveriges ekonomi, av den borgerliga regeringens politik ochav den utveckling som kan väntas om denna politikfortsätter. Vi har konstaterat att arbetslösheten ärrekordhög och att alla drabbas av arbetslösheten, direkteller indirekt.Vi har vidare visat att ekonomi präglas av enfundamental obalans mellan sparande och investeringar iden privata sektorn. Inget annat land i OECD-området haren så djupgående störning som . Framtidsbyggandethar inte varit så lågt på nästan 60 år.Vi har också konstaterat att denna brist på investeringarär den främsta orsaken till arbetslösheten och till de väldigaunderskotten i de offentliga finanserna. Aldrig någonsin imodern tid har de offentliga finanserna försämrats såkraftigt som under den gångna mandatperioden.Det står klart att den svenska krisen har blivitdjupare och längre än i andra länder. Det räcker med attjämföra med . Om hade haft sammautveckling som --94 skulle våraekonomiska resurser inte ha minskat utan ökat med ca 100miljarder kronor, arbetslösheten hade varit lägre ochbudgetunderskottet skulle vara klart mindre än det är i dag.Med regeringens politik kommer den extrema obalansenmellan sparande och investeringar att bestå under denärmaste åren. Arbetslösheten kommer att fortsätta attligga på en rekordhög nivå. Underskotten i statsfinansernakommer att fortsätta att bestå med nuvarande politik.Sverige vid skiljevägenSverige står nu inför ett viktigt vägval.Den politik som regeringen anvisar leder in i enarbetslöshetsfälla. hamnar i samma fälla som landefter land gjorde i : En mycket högarbetslöshet permanentades. En sådan utveckling voreförödande för , vars ekonomi är uppbyggd på attmänniskors vilja till arbete tas till vara och attarbetslösheten är låg.Nu pågår en kursomläggning av politiken både i USAoch . I detta historiska epokskifte riskerar Sverigeatt bli en eftersläntrare som upprepar andra ländersmisstag. fastnar då inte bara i en permanent högarbetslöshet utan också i permanent stora underskott istatsfinanserna som leder till växande ränteutgifter, som isin tur underminerar välfärden och tryggheten.Vi vill att i stället går i täten och tillsammans medandra progressiva krafter utomlands visar att det finns enväg bort från arbetslösheten, otryggheten och de dåligastatsfinanserna.Vi är väl medvetna om att denna väg ställerutomordentligt stora krav på alla och envar i det svenskasamhället: på enskilda medborgare, på regering ochriksdag, på de politiska partierna samt på näringsliv ochfackliga organisationer.För att vi skall lyckas med den gigantiska uppgiften attinte fastna i arbetslöshetsfällan krävs en fast ekonomiskkurs som utformas i bred samverkan -- såväl i politiken sompå arbetsmarknaden. Ambitionerna i den ekonomiskapolitiken måste höjas när det gäller investeringar ochsysselsättning, tillväxt och statsfinanser.En ny ekonomisk politik i en ny världSverige är en integrerad del av den västeuropeiskaekonomin, världens största marknad med 370--380 miljonerkonsumenter. Vårt land ingår i en gemensam marknad förvaror och tjänster, arbetskraft och kapital. Det ger mångafördelar, men begränsar utrymmet för nationella beslut ochökar behovet av internationellt samarbete.Det är viktigt att dra lärdom av erfarenheterna av degångna åren, inte minst när det gäller vårt internationellaberoende. En sådan erfarenhet är att det internationellaförtroendet bestäms av hur den reala ekonomin sköts. Närpolitiken leder till att investeringar och produktion pressastillbaka och arbetslösheten ökar, så undermineras denfinansiella styrkan och det internationella förtroendet.Om politiken fortsätter med oförändrad inriktning ochSverige hamnar i arbetslöshetsfällan -- med storapermanenta underskott som följd -- kommer den finansiellasituationen för landet att bli ännu mycket svårare än den ärnu.Dessvärre har regeringen inte insett den fundamentalaskillnaden mellan ett företag och en nation. Ett företag kanförbättra sin finansiella ställning genom att skära nerverksamheten och minska sysselsättningen. En nation somtillämpar samma politik får motsatta effekter. Denförsvagar sin produktiva förmåga och försämrar sinafinanser. Det underminerar förtroendet både inom landetoch utomlands.Den ekonomiska politiken måste i stället skapaförtroende både hos de svenska medborgarna och hosfinansiella aktörer nationellt och internationellt. Politikenmåste därför på en och samma gång vara inriktad på attstärka produktionsförmåga och upprätthållafinansiell stabilitet. I dagens värld finns det inte någotutrymme för en politik som försvagar ekonomin, varkengenom en inflation som underminerar konkurrenskrafteneller genom en arbetslöshet som leder till stora underskotti statsfinanserna. Dessa både restriktioner sätter bestämdagränser såväl för statsmakterna som för arbetsmarknadensparter.En ny ekonomisk politik måste därför innebäraväsentligt höjda ambitioner när det gäller såvälinvesteringar och sysselsättning som tillväxt ochstatsfinanser. Vi vill genom en ny aktiv politik bekämpaarbetslöshet och hålla inflationen i schack. Dettaställer höga krav på den ekonomiska politikens utformningoch genomförande.Vi vill mot den här bakgrunden ange den principiellainriktningen av den ekonomiska politiken, som ensocialdemokratisk regering kommer att bedriva om vi fårväljarnas förtroende i höstens val.1. Öka sysselsättningen, först och främst i näringslivetDen främsta uppgiften för en socialdemokratisk regeringär att få till stånd en kraftig ökning av sysselsättningen inäringslivet. Det är nödvändigt av två skäl: för att bekämpaarbetslösheten och för att få ned budgetunderskottet. Ingetannat är så verkningsfullt för att sanera statsfinanserna somett arbete som minskar beroendet av a-kassa och andraoffentliga inkomststöd.Vi vill investera ur krisen, göra det lönsamt attinvestera i ny och mera produktiv kapacitet i näringslivet.Bara på så sätt kan företagen nyanställa och därigenomvaraktigt minska arbetslösheten. Spridningen av ny teknikmåste stimuleras för att höja produktiviteten och därmedutrymmet för investeringar och för ökade reallöner.Investeringar i näringslivet är det centrala för denekonomiska återhämtningen. Sådana investeringar måsteunderstödjas av andra investeringar: i ADB-nät, i vägar ochjärnvägar, i forskning och utveckling, i nya miljövänligaenergisystem.2. Samarbete och stabila spelreglerSverige behöver fler företag -- och fler företagare.Företagen behöver goda villkor för att investera ochexpandera.Det kan bara ske i en miljö där såväl företagare somlöntagare vet vilka spelregler som gäller och där löntagarnakan känna trygghet i de förändringar som blir nödvändigaunder resten av 90-talet.Vi vill därför få till stånd en långsiktig och hållbaröverenskommelse om näringslivets villkor mellanarbetsmarknadens parter och staten. Vi vill se ett nytt''samhällskontrakt'' mellan näringsliv, fack och stat.Det är nödvändigt att komma bort från konfrontation ipolitiken och på arbetsmarknaden. Det är dags för ett nyttklimat med stabila och förutsägbara spelregler inom såvälpolitiken som för företagarna och löntagarna.Vi vill återupprätta det bästa i den svenska modellen.3. Bekämpa arbetslöshetenArbetslösheten drabbar alla, direkt eller indirekt.Därför kommer hela att vinna på en politik somkraftfullt reducerar arbetslösheten och som skapar nyavägar för de arbetslösa att komma tillbaka till arbetslivet.Den viktigaste insatsen i kampen mot arbetslösheten äratt skapa nya arbetstillfällen på den ordinariearbetsmarknaden. Därför är det främsta syftet med vårekonomiska politik att bryta den kraftiga nedgången isysselsättningen och öka antalet arbetstillfällen inomföretagssektorn.Men endast fler arbetstillfällen räcker inte.Enbart en ökad efterfrågan på arbetskraft kan leda tillinflationsdrivande flaskhalsar om inte insatser sätts in för atthöja utbildningsnivån och förbättra den enskilda individenskompetens. Det gäller både för dem som har arbete ochdem som är arbetslösa.En socialdemokratisk regering kommer därför attbedriva en politik som innebär att den enskilde gesmöjlighet till ett kompetenslyft för att kunna hävda sig i detframtida arbetslivet. Vårt lands främsta tillgång --människors kunnande och kompetens -- måste tas tillvaraoch ständigt utvecklas genom en utbildning med både breddoch spets.Vi kommer därför att genomföra ett omfattande ochuthålligt program för ökade investeringar i kunskap ochkompetens. Vi vill göra det i samverkan medarbetsmarknadens parter för att utbildningen ska kommatill användning och bidra till att återskapa Sverigesproduktionsförmåga. Ett livslångt lärande måste bli mer änett slagord.En socialdemokratisk regering kommer att ta initiativ ny, mera aktiv arbetsmarknadspolitik. En sådan politikär en viktig del av den ekonomiska politiken. Den ska bidrasåväl till ekonomisk tillväxt, låg inflation, balans påarbetsmarknaden som till en rättvis fördelning.Arbetsmarknadspolitiken måste under de kommandeåren arbeta med de expanderande företagens behov av attfå personal med rätt kompetens. Den måste varainriktad på att ge de arbetslösa möjlighet att snabbt kommatillbaka i arbetslivet, direkt till ett nytt jobb, till enutbildning eller omskolning eller till ett tillfälligt arbete.Ambitionerna när det gäller insatserna motungdomsarbetslösheten måste höjas kraftigt.4. Bevara en låg inflation och sanera statsfinansernaFör att vi skall kunna pressa tillbaka arbetslösheten ochöka sysselsättningen krävs en låg inflation. Varje tecken påförnyad inflation måste motverkas. Utan en inflation på godeuropeisk nivå kan varken bibehållen konkurrenskraft ellerökad sysselsättning klaras.Hög inflation är förödande för alla fördelningspolitiskaambitioner. Vi måste undvika en ny omfördelning frånlåntagare till långivare. En socialdemokratisk regeringkommer inte att tillåta att inflationen tar fart.Att sanera statsfinanserna blir en huvuduppgift under denärmaste åren. Statsskuldens andel av BNP måstestabiliseras. Detta är helt avgörande för Sverigeskonkurrenkraft och trovärdighet utomlands.Ökad sysselsättning, i första hand i näringslivet, ochminskad arbetslöshet är den i särklass bästa vägen attkomma till rätta med underskotten. Det leder till minskadeutgifter och ökade inkomster.Men detta räcker inte. Det kommer också att blinödvändigt med både inkomstförstärkningar ochutgiftsbegränsningar.Det krävs nu största möjliga hushållning med statensutgifter. Nya, onödiga och utmanande utgiftsökningar skalltas tillbaka. Budgetprövningen måste bli konsekventare ochmer distinkt. Varje utgift över statsbudgeten måste prövasmot dess ändamål och andra utgifters ändamål.Statsinkomsterna måste förstärkas genom attskattereformen återställs.5. Rättvis fördelning av krisens bördor och framstegensfrukterDen ekonomiska krisen har i sig medfört storapåfrestningar för många enskilda medborgare. Inte minsthar arbetslösheten lett till stora svårigheter för mångasvenska hushåll. Därutöver har regeringens politikinneburit att de redan mest utsatta grupperna har fått bärade tyngsta bördorna. Fördelningspolitiken har varit djuptorättvis.En ny fördelningspolitik är en nödvändig förutsättningför att den ekonomiska politiken ska kunna få ett brett stödhos det svenska folket. Krisens bördor måste fördelasrättvist.Skattepolitiken måste därför läggas om. Kampen motfiffel och ekonomisk brottslighet ska intensifieras. Deoffentliga verksamheterna -- vård, omsorg och utbildning,som är så viktiga för rättvisan och tryggheten -- skall värnas.En socialdemokratisk regering kommer att återupprättarättvisa, solidaritet och jämlikhet som rättesnören för denekonomiska politiken.6. Ökat internationellt samarbete mot arbetslöshetenSverige är, som vi redan framhållit, en del av den storagemensamma västeuropeiska marknaden.Länderna i har en omfattande handel ochdenna internhandel har fördubblats . Det är ett resultat av det framgångsrika arbetet inomEG och Efta och mellan EG och Efta för att bryta nedhandelshinder. globala handel har däremotförblivit på en låg nivå, av BNP. Inte mindre av alla investeringar och all konsumtion iVästeuropa motsvaras av produktion i Västeuropa.Detta innebär att det finns mycket större utrymme fören politik för tillväxt och sysselsättning på europeisk nivå änvad som finns på nationell nivå med tanke på varje landsbegränsningar i form av utlandsberoende. Det finns ocksåmycket större behov av en politik för att göra Europaöppnare än vad som framgår av den offentliga debatten.Det pågår nu en omprövning i de internationellaorganen av den politik som gav upphov tillmassarbetslösheten. har bedrivit entillväxtinriktad penningpolitik och utvecklar nu en ny aktivarbetsmarknadspolitik för att kunna pressa nedarbetslösheten och främja en bättre fungerandearbetsmarknad.I förbereds en liknande omprövning. slår fast att den nuvarande arbetslösheten äroacceptabel. I den förespråkas en radikal omprövning ochambitionshöjning. Som ett led i detta ingår en omfattandeinvesteringsprogram. Vidare ingår en omläggning av denpassiva arbetsmarknadspolitiken i riktning mot en meraaktiv politik med en förstärkt arbetsförmedling,arbetsmarknadsutbildning och sysselsättningsskapandeåtgärder.Den har dessvärre bedrivit en alltförpassiv politik på den internationella ekonomiska scenen.Den pådrivande roll som länge hade på bl.a.arbetsmarknadspolitikens område har tagits över av andraländer. Den har inte prioriteratsysselsättningsfrågorna i internationella organ.En socialdemokratisk regering kommer att föra enpolitik som innebär att engagerar sig mer aktivt i deinternationella organen för ökad sysselsättning och minskadarbetslöshet. Ökad internationell samverkan är enintegrerad och betydelsefull komponent isocialdemokratins ekonomiska politik. Som enda politiskakraft har också det europeiska socialdemokratiska partietett program för fler jobb och färre arbetslösa, ''Sätt Europai arbete''.7. Ekonomi och ekologi i balansEn långsiktigt hållbar tillväxt förutsätter en godhushållning med våra gemensamma resurser. Miljöfrågornamåste därför få en central ställning också inom denekonomiska politiken. En socialdemokratisk regeringkommer att integrera hänsynen till miljön i de ekonomisk-politiska bedömningarna och besluten.Den skattereform som den socialdemokratiskaregeringen genomförde 1991 innebar att de ekonomiskastyrmedlen -- miljöavgifterna -- fick en mer framträdandeplats . Vi lägger nu fram förslag som innebär enökad användning av ekonomiska styrmedel.Arbetet med att utveckla ekonomiska styrmedel börfortsätta på en rad områden. Med tanke på de allvarliga ochvärldsomfattande konsekvenserna av ökadekoldioxidutsläpp i atmosfären måste de möjligheter somkan finnas att reducera dessa utsläpp tas till vara. Eftersomkoldioxidutsläppen är ett både kollektivt och globaltproblem bör i internationella fora verka förbindande överenskommelser om minskade utsläpp. Sverigebör också kunna gå före genom egna, strängare regler.Omställningen till en mer uthållig ekonomi kommerockså att skapa möjligheter för ökad produktion och nyaföretag. står inför stora nyinvesteringar i energi-och transportsystem och i miljöteknik. Dessa investeringarkommer att ge många nya arbetstillfällen. En aktiv svenskmiljöpolitik kommer att ge oss industriella fördelar på dessamarknader.7. Resultatet av vår politikDen nya politik för som vi presenterar härbygger på en kombination av åtgärder på flera olikaområden som samverkar och förstärker varandra. Dessautgör således en helhet. Vi redovisar våra förslag meringående i särskilda utskottsmotioner.Vår ekonomiska politik leder till att fallet i den inhemskaefterfrågan bryts och vänds i en uppgång . Därmedökar produktionen väsentligt snabbare än med regeringenspolitik. BNP ökar med och med4,5 procent.Denna tillväxt är tillräckligt snabb för att åstadkommaen tidigare vändning och en starkare uppgång isysselsättningen.För 1994 blir sysselsättningen närmare 30 000 personerhögre än enligt regeringens prognos ikompletteringspropositionen. blir effektenväsentligt kraftigare, en uppgång med ca 90 000 personerfler än enligt regeringens politik.Trots detta markanta uppsving skulle sysselsättningenligga ca 100 000 personer lägre än 1992.En sådan kraftig sysselsättningsuppgång medför att ävenutbudet av arbetskraft ökar, varför effekten på den totalaarbetslösheten blir mer begränsad. Den förväntas ligga kvarpå en mycket hög nivå också , avarbetskraften. Den öppna arbetslösheten beräknas kunnareduceras till under 5 procent.Att sysselsättningsökningen inte blir ännu kraftigareberor på att den snabbare tillväxten också beräknas leda tillatt produktiviteten stiger snabbare. Produktionen perarbetad timme fortsätter att stiga i samma exceptionella taktsom 1993 såväl som nästa år.De åtgärder som vi föreslår har sin tyngdpunkt iinvesteringarna. Dessa beräknas bli 25 miljarder kronorhögre 1995 som en följd av våra förslag. Investeringarna inäringslivet beräknas bli ca högre,varav direktavskrivningarna svarar för 6 miljarder kronor.Även övriga efterfrågekomponenter stärks. Den privatakonsumtionen ökar något mer som en följd av att denförsämring av ränteavdragens värde som beslutatskall ske 1995 rivs upp. Även den högre sysselsättningenbidrar till en bättre konsumtionsutveckling. Dessa effekterreduceras av att vissa budgetförstärkningar verkar i motsattriktning, som t.ex. att vårdnadsbidraget inte genomförs.Den offentliga konsumtionen blir högre, i första handsom en följd av att reparationer och underhåll av bl.a.skolor och vägar, som utgör viktiga delar avinvesteringsprogrammet, i detta sammanhang redovisassom konsumtion. Också förlängningen avuppsägningstiderna för personal och satsningenpå utbildning innebär att konsumtionsutgifterna höjs.Dessa effekter dämpas av de föreslagna besparingarna inombl.a. försvaret.Vad vi visar med vårt förslag är framför allt att det gåratt vända utvecklingen och börja pressa tillbakaarbetslösheten. Det går att föra en politik som är förenligmed ett stabilt penningvärde och sundare statsfinanser, ochsom pressar ner den öppna arbetslösheten till under 5procent redan nästa år.Tabell 3. FörsörjningsbalansProcentuell förändringMdr krMed regeringensMed social-politikdemokrater-nas politik19931994199519941995Privat konsumtion792,81,21,51,52,3Offentlig konsumtion401,7-- ,6-- 0,9-- 0,60,6Bruttoinvesteringar204,4-- 3,58,51,616,0-- näringsliv109,99,413,912,618,4-- bostäder60,4-- 41,0-- 7,0--34,09,7-- offentliga34,1-- 0,31,28,613,0Lagerinvesteringar*)-- 5,30,10,10,10,4Inhemsk användning1 393,6-- 0,22,11,04,5Export474,310,08,010,08,0Import418,54,16,54,68,3BNP1 449,52,43,03,34,5Bytesbalans (mdr kr)-- 2,133,655,930,645,4Källor: Budgetpropositionen och egna beräkningar. *) Förändring i procent av föregående års BNPVad tål den svenska ekonomin?Frågan om hur stor outnyttjad produktionskapacitet somfinns i den svenska ekonomin är avgörande för enbedömning av möjligheterna och riskerna med attåstadkomma en snabbare uppgång i ekonomin. Om deoutnyttjade produktionsresurserna är små riskerar ensnabbare uppgång att utlösa flaskhalsproblem och inflation.Den nedgång i produktionen som skett de senaste årenär unik, ingen tidigare erfarenhet ger vägledning attbedöma hur mycket produktionsförmåga som försvunnit.Det är dock uppenbart att ekonomin arbetar mycketlångt under sin produktionsförmåga. Den tillväxt somförutses i kompletteringspropositionen är dessutom endastobetydligt högre än den trendmässiga, varför gapet mellanvad som faktiskt produceras och vad som skulle kunnaproduceras knappast reduceras alls och nästa år.Det är sannolikt att kapacitet slagits ut i sådan takt attdet inte längre finns möjligheter att snabbt ökaproduktionen upp till den trendmässiga nivån. Ett uttryckför denna utslagning är att investeringarna i näringslivetvarit så låga att kapitalstocken krympt. Enligt en studie avekonomer på den ansedda amerikanska banken skulle dock den tillgängliga kapaciteten medge enproduktionsökning på 8 1/2--11 procent.Inflationstendenserna kan uppkomma redan innankapaciteten är fullt utnyttjad. Enligt samma studie börjarinflationen ta fart när gapet minskat till 2 1/2--3 procent.Därmed skulle gapet kunna reduceras med 6--8 procentinnan inflationen börjar stiga. Tillväxten skulle därmedenligt denna studie kunna stiga väsentligt snabbare än dentrendmässiga under en följd av år utan att prisstabilitetenäventyras. Något stöd för synsättet att produktions- ochsysselsättningsökningen måste hållas tillbaka för att ett ökatkapacitetsutnyttjande annars skulle utlösa en förnyadinflationsuppgång finns inte.Det kan dock inte uteslutas att så likafullt skulle varafallet, att de senaste årens tillbakagång har medfört enstörre bestående kapacitetsutslagning. De åtgärder somsätts in bör därför utformas så att de beaktar denna risk.Alla stimulansåtgärder som föreslås i denna motion ärtemporära, ingen åtgärd har permanent varaktighet. Deföreslagna arbetsmarknadspolitiska åtgärderna innebär inteatt antalet personer som står till arbetsmarknadensförfogande minskar, och de kan snabbt reduceras iomfattning om det skulle visa sig att rekryteringsproblemuppstår.Våra förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärderinnebär att möjligheterna att möta behovet av arbetskraftmed rätt kompetens kraftigt förstärks. En viktig del av detsamhällskontrakt som vi eftersträvar handlar om ettsamspel mellan expansion i näringslivet samtutbudsstimulerande och kompetenshöjande åtgärder.8. Öka tillväxtenI är investeringarna nu lägre än de har varitnågon gång , medan det finansiellasparandet är högre . Den privata sektornssparande är således långt större än vad som krävs för attfinansiera de rekordlåga investeringarna, närmare 200miljarder kronor eller av BNP. Detta ärinkomster som inte används till investeringar ellerkonsumtion och som inte ger upphov till efterfrågan ochsysselsättning.När sparandet inte investeras ökar arbetslösheten och deoffentliga finanserna undermineras från två håll: utgifternaökar och inkomsterna försvagas. Det är detta som harinträffat och som lett till väldigaunderskott i de offentliga finanserna och till en snabbtväxande statsskuld.Problemet med statsfinanserna är således inte bara attden borgerliga regeringen har genomfört storaofinansierade reformer, utan också att penningpolitiken harverkat så hårt åtstramande att den gett upphov till enarbetslöshet som underminerat statsfinanserna.Regeringen räknar, enligt kompletteringspropositionen,med att denna situation ska vara bestående under denärmaste åren:Tabell 4. Finansiellt sparandeProcent av BNP199319941995-- i privata sektorn13,212,712,7-- i offentliga sektorn--13,4--10,5-- 9,2Bytesbalans-- 0,12,23,5Inget annat land i OECD-området har en så kraftigobalans inom den privata sektorn. Denna obalansdemonstrerar på ett övertydligt sätt bristerna i regeringensekonomiska politik.Det är nödvändigt att bryta denna utveckling genom enkraftig ökning av investeringarna och sysselsättningen inäringslivet för att därmed få till stånd en bättre balansmellan sparande och investeringar i den privata sektorn.Utan en förbättrad balans kommer varken problemen i deoffentliga finanserna eller med arbetslösheten att kunnalösas.8.1 Penning- och valutapolitikenDen fasta växelkursen övergavs i november 1992.Penningpolitiken har inriktats på att förhindraett kraftigt fall i kronkursen. Syftet var att undvika attstigande importpriser skulle skapa nya inflationsimpulser.Förtroendet för den svenska ekonomin skulle därigenomstärkas, inflationsförväntningarna nedbringas och de långaräntorna sjunka.För att åstadkomma detta bedrev en mycketförsiktig räntepolitik. Den penningpolitiska frihet som denrörliga växelkursen erbjöd utnyttjas endast marginellt.Räntorna sänktes mycket försiktigt och endast som enanpassning till utländska räntesänkningar.Denna penningpolitik var inte framgångsrik.Trots det internationellt sett höga ränteläget försvagadeskronkursen kraftigt. De långa räntorna sjönk inte på detsätt som åsyftades.