mot · GH02Ub905 · 1994-01-25 00:00:00 — Alla föräldrar ska alltså med samma förtroendekunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att dessainte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller denandra av religiösa uppfattningar. Det är inte lyckligt för varesig skolan eller det framtida samhället om våra barn ochungdomar delas upp i skolor efter de trosriktningar familjentillhör med åtföljande segregation.TimplanenIdrott och hälsaVi, liksom ett stort antal remissinstanser, anser att ämnetidrott och hälsa bör tilldelas ytterligare timtid i timplanen.Ämnet är av stor vikt både för den enskilde och samhället.Kunskaperna om sambanden mellan hälsa och fysiskaktivitet måste öka om vi ska kunna nå viktigafolkhälsomål. Ämnet har också stor betydelse för atttillfredsställa de ungas naturliga behov av fysisk aktivitetunder skoltiden. Vi anser att ämnet idrott och hälsa skagaranteras i timplanen för grundskolan.SlöjdSlöjdämnet är ett av de populäraste bland eleverna. Detska ge kunskaper om verktyg och material och derasanvändningsområden. Sådana kunskaper har stor betydelseför såväl ekonomi som miljö. Slöjden kan också stimuleraelevens eget skapande och kan utveckla konstnärligaförmågor. Ämnet är också bärare av viktigakulturtraditioner. Vi anser att ämnet slöjd ska garanteras322 timmar i timplanen för grundskolan.Praktisk arbetslivsorientering (PRAO)Alla unga bör få tillfälle att under sin skoltid få insikteri arbetslivet och dess villkor. Kontakter med vuxna på derasarbetsplatser ger värdefulla insikter i vuxenlivet. Vi anseratt Praktisk arbetslivsorientering ska garanteras 100 timmari timplanen för grundskolan.Samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga ämnenVi vill tillförsäkra PRAO eget utrymme i timplanen. Omså inte sker är det osäkert om eleverna alls kommer attgenomföra PRAO. Utan eget tidsutrymme i timplanenkommer PRAO med säkerhet att rymmas inom just SO-ämnesgruppens ram. Därför innebär vårt förslag om 100timmar i timplanen för PRAO att SO-ämnesgruppen reelltges mera tid. Vi vill därutöver öka timtiden för SO-blocketmed . Vi menar att SO-blocket börinnehålla också ämnet Barn- och ungdomskunskap som påsamma sätt som de övriga ämnena bör ingå i kursplanen.Riksdagens beslut att minska timplaneutrymmet för denaturorienterande ämnena kan inte accepteras. Det ärmycket viktigt att öka barns och ungas intresse för NO-ämnena för att kunna förbättra rekryteringen till denaturvetenskapliga utbildningarna på gymnasiet och ihögskolan.Vi anser att de samhällsorienterande ämnena skagaranteras och de naturorienterande ämnena840 timmar i timplan.Elevens eget valDe ökningar av timtid vi föreslår för vissa ämnen medföratt timtiden för elevens eget val reduceras igrundskolans timplan. Vi menar att det ändå ges tillräckligtutrymme för egna val i de högre årskurserna. I de lägreårskurserna torde behovet av egna val vara begränsat.Skolans arbetssätt och kursplanerKonstruktionen av timplanen, betygssystemet ochallmänna skrivningar i läroplanen riskerar att minskamöjligheter till sådan ämnesövergripande undervisning somskapar sammanhang och förståelse. Vi menar att man istället för att markera de traditionella skolämnena bordesträva efter att så långt det är möjligt låta undervisningenutgå från elevernas egna frågor och erfarenheter.Skolverkets utvärdering av skolan understryker behovet avhelhetssyn i undervisningen. Ett elevaktivt ochundersökande arbetssätt ökar elevernas förmåga attifrågasätta och analysera omgivningen. Det ökar elevernasmöjligheter att sätta in ny kunskap i sitt sammanhang ochförstå dess innebörd. Ett demokratiskt arbetssätt stärkerockså elevens inflytande och ger stöd åt skolansdemokratifostrande arbete. Vi menar att demokratiska ochelevaktiva arbetsformer ökar elevens möjligheter att nåfram till bestående kunskaper och färdigheter. Detankommer självfallet, i enlighet med målstyrningensprinciper, på skolans personal och ledning att tillsammansmed eleverna utforma undervisningen så att dessa mål nås.Därför bör de tydligt uttryckas i läroplan.Detta bör ges regeringen till känna.Kursplaner i samhällslära och naturläraMot bakgrund av vad som anförts ovan, föreslår vi attNO- respektive SO-ämnesgrupperna får gemensammakursplaner för årskurserna 1--6 som benämns naturlära ochsamhällslära. För de senare årskurserna bör den nuvarandeindelningen i ämnesområden bestå. Vi ser stora fördelarmed att undervisningen i dessa ämnen bedrivsämnesövergripande. ''Bilden av skolan'' är mycket tydlig på den här punkten. Vianser att inte bör försitta chansen att omedelbartdra slutsatser av rapporten och göra nödvändigaförändringar av kursplanerna. Detta bör ges regeringen tillkänna.Svenska som andraspråkBra kunskaper i svenska språket är en viktigförutsättning för alla som bor i landet och vill kunna delta isamhällslivet och utveckla relationer till omgivningen.Skolan har en viktig uppgift att ge invandrarelever tillgångtill svenska språket. Vi anser därför att svenska somandraspråk ska ges som eget ämne och det därför skautarbetas en kursplan med en tydlig beskrivning av ämnetskaraktär och inriktning. Det är en förutsättning för attämnets metodik och pedagogik ska fortsätta att utvecklasoch att lärarutbildningen ska kunna upprätthållas på en högnivå. Detta bör ges regeringen till känna.Studie- och yrkesorientering (SYO)elever ställs inför allt tidigare och allt flervalsituationer som får konsekvenser för deras framtida valav yrke och utbildning. Det är viktigt att alla elever kan fåkorrekt och tillräcklig information om de möjligheter somfinns, och dessutom den vägledning de behöver. Därföranser vi att läroplanen tydligt ska uttrycka målen för SYO,och dessutom betona vikten av att eleverna har tillgång tillkvalificerad personal som har utbildning för ändamålet.Detta bör ges regeringen till känna.BetygTrots en kraftig opinion från såväl lärare som eleverbeslutade att godkänna regeringens förslag tillnytt betygssystem. Beslutet togs utan att det hastigthopkomna och dåligt beredda förslaget fördes ut till en bredremissbehandling. En sådan skulle ha kunnat ge viktigasynpunkter som kunnat läggas till grund för beslutet. Visocialdemokrater beklagar denna torftiga handläggning.Vi anser att , utan att förrycka skolornasplanering, fortfarande kan riva upp beslutet. Ett nyttbetygssystem kan sägas vara genomfört först när de förstabetygen är satta. Det sker inte förrän hösten 1995.Vi socialdemokrater anser att det är viktigt medåterkommande goda kontakter mellan hem och skolabeträffande barnens skolarbete. Vi vet att goda kontakterunderlättar elevernas skolsituation betydligt. Riksdagenaccepterade också vårt förslag om utvecklingssamtal varjetermin genom hela , vilket vi hälsar med storglädje. Dessa samtal ska syfta till en dialog mellan elev--föräldrar--lärare med syfte att föra barnets skolutvecklinglöpande framåt.Däremot anser vi inte att barn ska betygssättas i skolanstidiga årskurser. Betyg styr skolans arbete mot mätbarakunskaper. Dessutom vet vi att små barn inte kan förståbetygens innebörd. De tror lätt att det handlar om attbetygssätta dem som människor. Först i tonåren kaneleverna sätta in betygen i sitt rätta sammanhang iskolarbetet. Vi anser därför att betyg tidigast ska sättas ihöstterminen i årskurs åtta. Vi förordar en 4-gradigbetygsskala med beteckningarna: G (godkänd), VG (välgodkänd) och MVG (mycket väl godkänd). För elev sominte uppnått kravnivån godkänd bör detta framgå ibetygsdokumentet genom beteckningen (x) följt av ettomdöme, som beskriver elevens kunskapsutveckling i detaktuella ämnet/ämnesgruppen. Detta innebär attskyldigheten kvarstår för skolhuvudmannen att erbjudaeleven förnyade pedagogiska insatser och ytterligarestudier.Detta bör ges regeringen till känna.Beträffande ämnesproven i årskurs fem anser vi att deska användas med stor försiktighet i förhållande till denenskilda eleven. Deras mognadsnivå kan variera kraftigt idenna ålder. Proven ska därför inte användas som underlagför betygssättning, utan för att bedöma om skolor, klasseroch elever nått en rimlig kunskapsnivå. Detta bör gesregeringen till känna.Kultur i skolanVi socialdemokrater framhävde i regeringsställningskolans betydelse som kulturinstitution. ''Kultur i skolan''-projektet ledde till att många skolor förde in kulturen i nyaspännande former i skolarbete. ''i skolan'' har genomstatliga stödinsatser introducerats som ett reguljärt inslag iskolundervisningen i många kommuner.I några kommuner har den kommunala musikskolanutvecklats till kulturskolor genom en vidgning till ävenområdena dans, teater och bild. I vissa kommuner harstudieförbunden, ibland i samarbete med barn- ochungdomsorganisationer, startat kulturskolor. Begreppetkulturskolor används också av de skolor som profilerar sigsom sådana.I många kommuner har skolans omorganisationinneburit stora problem. Den tidigare samordningen avinköp av kulturprogram har i flertalet kommuner upphört.Ett exempel är de fria grupperna som måste sälja sinaföreställningar direkt till varje enskild arrangör, t.ex. skolaeller daghem.Det är viktigt för barn och ungdomar att få mötaprofessionella konstnärer. I skolor bör bildkonstnärer,författare, skådespelare, musiker, dansare,konsthantverkare och andra konstnärer engageras iväsentligt större grad än . ''Kultur i skola''-satsningen harbl.a. givit många goda erfarenheter av sådant samarbete,som det har skapats nya arbetstillfällen förkonstnärer.Vi föreslår att projektet återuppstårsamt att inom ramen för denna anslagsökning även ''iskolan'' fullföljes.Vi föreslår i en annan motion att 7,5 milj.kr. anslås för''Kultur i skolan''.Öka elevernas och föräldrarnas inflytandeVid behandling av den nya läroplanen förgrundskolan betonades särskilt vikten av att fördjupademokratin i skolan.Elevernas möjligheter att påverka sitt arbete måste öka.Skolverket pekade, i den nationella utvärderingen avskolan, på att egentligen inga framsteg gjorts på dettaområdet. är det så att de yngsta eleverna har destörsta möjligheterna att styra sitt arbete, medan de äldreelevernas inflytande är minimalt. Det finns självfallet ingasakliga skäl för att ha det så. Skolan borde tvärtom låtavarje individ, och eleverna som grupp, växa iansvarstagande och inflytande. Det är en förutsättning föratt de som vuxna skall kunna och vilja ta sig ansamhällsbygget och utveckla demokratin. Vi är ocksåövertygade om att ett demokratiskt arbetssätt i sigbefrämjar inlärandet av andra viktiga kunskaper.Också föräldrarnas inflytande över skolan måste stärkas.Regeringen påtalar i budgetpropositionen att mångaföräldrar anser att rätten att välja skola är bra, inte därföratt man vill välja bort den närmaste skolan, utan som ettyttersta påtryckningsmedel för att kunna påverka.Det är självklart inte bra om föräldrar upplever att manmåste ta till en sådan drastisk åtgärd för att bli hörda. Detbör tvärtom vara så att skolan uppfattar föräldarnas aktivaengagemang som ett viktigt stöd och som en naturligförutsättning för att göra ett bra arbete. Principen att röstamed fötterna -- alltså flytta barnen från en skola till enannan om inte uppkomna problem kan lösas -- är en alltförpassiv form av inflytande som dessutom inte kan praktiserasav alla och inte utan att det inverkar menligt påelevens skolgång.Det är också viktigt att barn och ungdomar får praktiskaexempel på hur man som vuxen påverkar sin situation, löserproblem och stödjer varandra. Sådant utvecklas knappast ien skola, där man ser möjligheten att flytta som en förstaåtgärd när svårigheter stöter till. Där riskerar man i ställetlära de unga att hellre fly undan än att lösa problemen.Detta betyder inte att vi vill inskränka rätten attvälja skola. Vi ser dock hellre den som en positiv möjlighetatt välja till något, än som den enda utväg som står till buds,när problem dyker upp. Vi ser föräldrars inflytande ochmedverkan i skolans arbete i första hand som en resurs i detvanliga vardagsarbetet. Ett bra samarbete mellan skolanoch hemmet skapar arbetsro och trygghet för barnen ochblir dessutom en konkret modell för hur man samarbetarsom vuxen.Föräldrars ansvar för grannskapets skola kan varainstrument för att skapa ökat engagemang för egna barnsskolarbete, men också bidra till insatser för andra. Här finnsockså möjligheter att genom ökat lokalt engagemang göraskolan till en mötesplats i bostadsområdet eller samhälletoch utveckla nya former för fritidsverksamhet för barn ochunga. Ett stärkt lokalt engagemang kan också komma attleda till att försök med läxhjälp och stöd till utsatta barnväxer fram. Samhället bör därför visa öppenhet för nyastyrformer för den allmänna skolan, där såväl lokalastyrelser som föräldrakooperativ inom ramen för denallmänna skolan bör prövas.Riksdagen uppmanade regeringen att belysa frågan omelevers och föräldrars inflytande i skolan och kartläggaexisterande samverkansformer och de juridiskabegränsningar som eventuellt finns och därefter kommamed förslag som utvecklar demokratin i skolan.Vi anser att det är mycket väsentligt att riksdagensnarast får del av regeringens förslag. I avvaktan påresultatet vill vi redovisa några förslag till åtgärder somskulle kunna bidra till en bra utveckling.Det sker nu stora förändringar i skolan och det ärnödvändigt att elever och föräldrar får vederbörligtinflytande över dem. I samband med informationen om ochgenomförande av en läroplan ges ett bra tillfälle att utvecklanya samverkansformer. Den möjligheten bör tas tillvara.Det bör därför avsättas medel ur departementetsgenomföranderesurs för att stimulera olika slagsförsöksverksamheter som kan ge viktiga erfarenheter i detfortsatta reformarbetet.Det är väsentligt att frågor som rör skolansdemokratiutveckling ges tillräckligt utrymme i utbildningoch fortbildning av både lärare och skolledare/ rektorer.Regeringen, som föreslås få disponera medel förrektorsutbildning, bör ansvara för att också den innehållermoment som syftar till att utveckla elev- ochföräldrainflytandet. Dessutom bör alla högskolor medlärarutbildningar uppmanas att särskilt uppmärksammademokratifrågorna och utveckling av kontakter mellanskolan och hemmen.Hur står det till med likvärdigheten? -- ett särskiltutvärderingsuppdragSkolverket har i uppdrag att följa och utvärdera skolansverksamhet. Behovet av sådan utvärdering har ökat sedanbeslut om t.ex. resursanvändning, organisation och annathar decentraliserats till kommunerna och de enskildaskolorna. Den nationella uppföljningen och utvärderingenär nödvändig för att garantera att elever i olika delar avlandet, och elever med olika bakgrund och förutsättningarfår en likvärdig utbildning.Likvärdigheten i utbildningen är en av skolpolitikensgrundpelare. De snabba förändringarna av skolansstyrsystem kombinerat med kraftiga besparingar på skolansområde och framför allt förändrade principer förresursfördelningen har väckt farhågor hos många, attskolan kan garantera likvärdigheten. En radolika organisationer med intresse för skolans arbete harpresenterat material som tyder på att likvärdigheten är ifara. Självklart är det viktigt att kommuner, myndigheteroch andra ges ett underlag för debattoch beslut om skolans framtida roll i detta viktigahänseende.Mot den här bakgrunden bör Skolverketsutvärderingsprogram kompletteras med ett särskilt projektsom beskriver hur skolan uppfyller målet om en likvärdigutbildning. Arbetet bör ske utan dröjsmål så att eventuellanödvändiga åtgärder kan vidtas för att undvika att dagenselever drabbas av en ojämn kvalitet i utbildningen.Detta bör ges regeringen till känna.Upprustning av skolorStora behov av upprustning av skolor föreligger i mångakommuner. beslutade på förslag av densocialdemokratiska regeringen att staten skulle satsa som bidrag tillkommunerna för upprustning av skolor. Tyvärr avbrötnuvarande regeringen denna satsning i sin första budget.Det är angeläget att fortsätta upprustningen av skolor.Det är dessutom särskilt lämpligt att göra det nu då detockså bidrar till att minska den katastrofala arbetslösheten.Vi föreslår att staten ger bidrag till kommunernamotsvarande av kostnaderna. Vi föreslår i en annanpartimotion att för detta ändamål anvisar ettbidrag till kommunerna på . Det germöjlighet att få till stånd upprustning av skolor för 1 000miljoner kronor.Bidrag till utlandsskolorI budgetpropositionen har anslaget till utlandsskolorräknats upp kraftigt, från 56,5 miljoner innevarandebudgetår, till drygt 78 miljoner 1994/95. I dennaverksamhet, liksom i skolan i övrigt, finns starka önskemålom ökade resurser. Årets budgetförslag innehåller mycketfå förbättringar och i vissa fall kraftiga försämringar. Detsenare gäller t.ex. hemspråksundervisningen. Vi kan inte seatt skälen för att räkna upp anslagen till utlandsskolorna ärstarka nog för att motivera regeringens förslag. Motbakgrund av det statsfinansiella läge befinner sig ianser vi att det föreslagna beloppet ska reduceras med 10miljoner kronor.GymnasieskolanVåren 1991 fattade beslut om en reformeringav gymnasieskolan och vuxenutbildningen utifrån de förslagsom förelades av den socialdemokratiskaregeringen i propositionen ''Växa med kunskaper''.Reformeringen innebär bl a att de hittillsvarandelinjerna och specialkurserna i gymnasieskolan ersätts av entreårig utbildning i form av 16 nationella program. Denreformerade gymnasieskolan införs nu successivt vid dentidpunkt som respektive kommun beslutar, dock /96.Det är bra att den borgerliga regeringen kommit attgenomföra den reformerade gymnasieskolan efter ihuvudsak de riktlinjer som beslutades i samband med''Växa med kunskaper'' trots att såväl somfolkpartiet röstade mot reformen i våren 1991.Det är bara att beklaga den fördröjning av genomförandetsom den borgerliga regeringen åstadkom.Den reformerade gymnasieskolan ska ge elevernakunskaper och färdigheter som är nödvändiga för var ochen, både som individ och samhällsmedlem och som ger engod grund för fortsatt utbildning. Den ska främja elevensutveckling till ansvarskännande, harmoniska människorsom aktivt deltar i och utvecklar yrkes- och samhällslivet.Gymnasieskolan ska hos eleverna skapa en beredskapför ett föränderligt arbetsliv och ge förmåga hos denenskilde att själv kunna påverka både arbetsliv ochsamhällsliv.Ny läroplanI slutet av fattade beslut om en nyläroplan för gymnasiet. En del av dessa beslut kunde fattasi stor enighet medan annat beslutades i oenighet. Dentradition av stor samstämmighet som brukar råda i vårt landi samband med läroplansbeslut bröts därmed, vilket vibeklagar.Eftersom läroplanen är ett för skolan mycket viktigtdokument vill vi trots att ärendet varit uppe tillbehandling ändock föreslå vissa förändringar innanläroplanen utarbetas och träder i kraft. Detsamma gäller förbetygsfrågan.Kursutformad gymnasieskolaRegeringen föreslog i läroplanspropositionen enövergång till ''en mer kursutformad gymnasieskola''.Förslagen lades utan att någon form av samråd i fråganägt rum. Regeringen har därmed avstått från att hittasamlande lösningar när det gäller den långsiktigautvecklingen av gymnasieskolan.Besluten innebär i praktiken en övergång till denkursutformade gymnasieskolan i hela landet redan från den1 . Detta förslag innebär en oacceptabel centralstyrning av skolarbetet. Detta åstadkoms genomkombinationen av centralt fastställd kursindelning ochcentralt fastställda betygskriterier för dessa kurser. Tillvarje kurs utformas centrala kursplaner och centraltfastställda betygskriterier i två steg.Denna styrning innebär en begränsning av lärares ochelevers frihet att tillsammans planera och genomföraarbetet.Tyvärr avvisade den borgerliga riksdagsmajoritetensocialdemokratins krav om fortsatt utvecklingsarbete inomgymnasieskolan längs olika vägar där kursutformning kanvara en modell. Genom lokalt förnyelsearbete kanerfarenheter vinnas till stöd för en analys av förutsättningenför mer kursutformade gymnasieskolor.Vi vidhåller vår tidigare framförda uppfattning attbetygssystemet skall anpassas till den programbaseradegymnasieskolan.Behörighetskrav för nationella programRiksdagen beslutade -93 om att de eleversom efter inte nått godkänd nivå i något avämnena svenska, matematik och engelska ej skall kunna tasin på något av de nationella programmen.Från socialdemokratins sida ser vi detta som en onödigreglering. Huvudregeln ska naturligtvis vara att eleven skaha godkända kunskaper för att påbörja ett nationelltprogram. Genom beslutet blir dock de lokalaintagningsmyndigheterna förhindrade att ta in en elev sombedöms klara av studierna trots att eleven saknar godkänt inågot basämne. Enligt vår mening bör den lokalaintagningsnämnden ha rätt att göra denna bedömning.Svenska som andraspråkAtt eleverna har goda kunskaper i svenska är ennödvändig förutsättning för att klara skolarbetet på etttillfredsställande sätt. Det är dessutom villkoret för attkunna delta i arbets- och samhällsliv som vuxen.Det faktum att många gymnasieelever måste tillägna sigsvenskan som ett främmande språk förutsätter att svenskakan studeras utifrån en egen metodik med egen kursplanoch lärare utbildade för svenska som andra språk. Målet skavara att eleven genom studier av svenska som andraspråkkan erhålla likvärdiga kunskaper som erhålls efter studier iämnet svenska.Det bör som vara obligatoriskt att anordnaundervisning i svenska som andraspråk för de elever somhar behov av detta.Fler gymnasieplatserUnder har den borgerliga regeringen låtitlandets kommuner sväva i ovisshet om hurmånga gymnasieplatser som planeras inom det s k tredjegymnasieåret.Detta har skapat osäkerhet i kommunerna och onödigtförsvårat och försenat rekryteringen.I årets budgetproposition redovisas en planeringsramom 26 100 platser även om inga medel anvisas för dessaplatser . Regeringen avser att återkomma ikompletteringspropositionen med denna fråga.Från socialdemokratins sida vill vi redan nu redovisasåväl antal platser som finansiering. Vår redovisning finnsi partimotionen ''Nationellt kunskaps- och kompetenslyft''.Där har vi föreslagit 30 000 platser för det tredjegymnasieåret och även det sätt på vilket statens bidrag fördetta skall ställas till kommunernas förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de generella besparingarnaskaraktär, skolpengssystem och överkompensationen avfristående skolor leder i riktning mot ett segregeratskolsystem och att denna utveckling måste brytas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de enskilda kommunernaskall ha att avgöra om ett invandrarbarn behöverhemspråksundervisning ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det ekonomiska utrymmesom kan frigöras i en kommuns skolbudget vid tillämpningav ovan nämnda regel skall användas för att förstärka andradelar av undervisningen för invandrarbarn, främst för att gedem så goda kunskaper i svenska som möjligt,4. att beslutar att regeringens aviseradeändring av skolförordningen om kommuners skyldighet attge undervisning i hemspråk inte skall leda till en besparingpå på det statliga bidraget till kommunerna,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fristående skolors rätt att fåmedel av kommunen utformas som en skyldighet förkommunen att tillämpa samma bedömningsgrunder somgäller för medelstilldelningen till de kommunala skolorna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tydligare krav på friståendeskolor för godkännande för fullgörande av skolplikten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdrag till om enutvärdering av fristående skolor mot bakgrund avläroplanens krav på allsidighet och tolerans iundervisningen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nedre gräns för antalet eleverför godkännande av fristående skolor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas roll vidgodkännande av fristående skolor,10.