mot · GI02Fi6 · 1994-11-22 00:00:00 — Hederlighetoch personligt ansvarstagande är viktiga fundament. Detunderlättar ekonomins funktionssätt genom att det sänkertransaktionskostnaderna och därmed leder till ökadeffektivitet i ekonomin. Den kristna etiken spelar därför enavgörande roll för att vidmakthålla en effektiv ochmänniskovärdig marknadsekonomi.Marknadsekonomin är i sig inte tillräcklig för att skapa detgoda samhället. Den måste bygga på förvaltarskapetsprinciper. Den kristna förvaltarskapstanken betonarmänniskans personliga och kollektiva ansvar för sig själv,sina medmänniskor, efterkommande generationer samt denfysiska livsmiljön. Marknadsekonomin måste styras av ettekologiskt ansvarstagande.5.1.1 Rättvis fördelningEn fri marknadsekonomi kan aldrig av sig själv skapa enacceptabel inkomstfördelning. Därför är det nödvändigt attutveckla system såväl inom ett land som mellan länder föratt åstadkomma resursöverföringar för att skapa solidaritetoch en jämnare inkomstfördelning. En målsättning förkristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa nya jobb ochdärmed öka antalet sysselsatta. Detta är den i särklassviktigaste fördelningspolitiska uppgiften. Kristdemokratiskekonomisk politik syftar till ekonomisk utveckling. Därmedskapas ökade möjligheter att förstärka vård och socialomsorg och åstadkomma en rättvis fördelning.5.1.2 En ekologiskt hållbar utvecklingEkonomisk utveckling kan inte mätas genom ett snävttillväxtbegrepp. Ekonomisk utveckling innebär i ställettillväxt av den totala nationalförmögenheten. Inationalförmögenheten inräknas miljö och naturresurser, detmänskliga kapitalet, produktionskapitalet samt en nationsfinansiella nettotillgångar. En tillväxt avnationalförmögenheten innebär en välfärdsökning endast omhänsyn tas till miljöeffekter och påverkan på människorshälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken ska främja entillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast meddetta synsätt kan förvaltarskapet förverkligas och verkligvälfärd skapas. Ett ökat inslag av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken, exempelvis genom en skatteväxling medsänkta skatter på arbete och höjda skatter på miljöfarligautsläpp, energi m m, skulle främja både miljön och denekonomiska utvecklingen.5.2 Etikens betydelse för en långsiktigt god ekonomiskutvecklingAvancerade ekonomier som skapar rika länder baseras påspecialisering, arbetsdelning och därmed en omfattandehandel och byte av varor och tjänster. somutvecklingen gör produktionsförmågan alltmer likartad ochallt mindre begränsande blir transaktionskostnaderna alltviktigare. Med transaktionskostnader avses sök- ochinformationskostnader, förhandlings- och beslutskostnadersamt kontroll- och genomförandekostnader -- helt enkelt vadkostnaden blir utöver de direkta produktionskostnaderna.Transaktionskostnaderna utgör en mycket stor del av enekonomi. Alltför höga transaktionskostnader förhindrar attett välståndsskapande byte av varor och tjänster kan kommatill stånd.Transaktionskostnadernas storlek bestäms av de s kinstitutionerna. Med institutioner menas de vanor, normeroch regler som utgör spelreglerna i ekonomin. Det är dessaformella och informella regler som möjliggör ett utbyte avvaror och tjänster mellan människor.Effektiva institutioner skapar säkerhet i utbytet och sänkerkostnaderna för ekonomiska transaktioner. Ineffektivainstitutioner höjer transaktionskostnaderna och försvårar detekonomiska utbytet mellan människor.I grunden skapas alltså inte ekonomisk tillväxt avinvesteringar i realkapital (maskiner och byggnader),humankapital (utbildning) eller teknisk utveckling. Allt dettaär i själva verket tillväxtens förlopp. Tillväxtens motor är hursamspelet i samhället fungerar människor emellan.Den viktigaste långsiktiga uppgiften för ekonomisk politikär därför att skapa goda institutioner -- goda normer, vanoroch regler. Kds tror att en politik baserad på hederlighet,ansvar och rättsmedvetande är grunden för en långsiktigt godekonomisk utveckling.Om den etiska ansatsen uteblir riskerar vi attohederligheten breder ut sig. I den långsiktiga kampen motden ekonomiska brottsligheten är samhällets förankring i engod etik av avgörande betydelse. När etiken uteblir ochlagens efterlevnad hotas måste staten gripa in.Lagstiftningen måste vara klar och entydig för att minimerariskerna för missbruk och oönskade beteenden.5.3 Ett gott företagsklimat skapar nya framtidsjobbDe nya jobben måste skapas i den privata sektorn.Utrymmet för produktivitetsförbättringar ochstrukturrationaliseringar i de stora företagen innebär att mani dessa företag kan öka produktionen och minskaantalet anställda. minskadeantalet anställda i storindustrin , medansmåindustrin ökade antalet anställda med 11 %.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är därförav största vikt inför 1990-talets kamp mot den högaarbetslösheten och för sanering av statsfinanserna. Desvenska småföretagen sysselsätter ca 1,4 miljonermänniskor, vilket utgör av alla sysselsatta i detprivata näringslivet. Sju av tio nya jobb i näringslivet hartillkommit i företag med mindre än 200 anställda under desenaste 10 åren.Antalet nya företag utgör av den totalaföretagsstocken. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativtliten roll för att påverka näringsstrukturen i , men förförnyelsen av näringslivet är nyföretagandet av störstabetydelse. Nyföretagandet i ligger på en nivå somklart understiger exempelvis och ochmånga andra länder i Europa.Politikens uppgift är att skapa gynnsamma förutsättningarför ekonomisk utveckling. En god välfärd förutsätter ettkonkurrenskraftigt och differentierat näringsliv. Statens rolli näringspolitiken är att övervaka att lagstiftningen och engod etik upprätthålls på marknaden. Likvärdiga villkor förföretagande i olika delar av landet måste gälla.Mot bakgrund av ovanstående avvisar vi kristdemokraterbestämt de ''återställare'' som regeringen föreslagitbeträffande arbetsrätten, återinförandet avdubbelbeskattningen på avkastningen på riskvilligt kapitalsom satsas i företag och slopandet av kvittningsrätten påunderskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst. Dessaförslag visar att Socialdemokraterna saknar grundläggandeförståelse för företagandets villkor.Finansierings- och riskkapitalfrågorna är av centralbetydelse för näringslivets utveckling. En stor andel avsvenska små och medelstora företag har en för låg soliditet,dvs andel eget kapital, och är beroende av en fungerandekapitalmarknad, såväl vad avser riskkapital som lånekapital.Ett väl fungerande bankväsende är den viktigasteförutsättningen för den löpande kapitalförsörjningen. Eneffektiv konkurrens mellan olika banker är av största vikt.Skattesystemet måste vara utformat så att avkastningen påriskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annankapitalavkastning.Innovationer tas inte tillräckligt väl om hand i . Iflera konkurrentländer stödjer staten utvecklingen av nyaidéer. Varken enskilda innovatörers verksamhet eller denforskning som sker inom företagen ges nödvändig stimulans.Patent som skulle kunna tas tillvara av den svenska industrinexporteras till andra länder. Förutom ett allmänt brainvesterings- och företagsklimat måste ytterligare åtgärdervidtas som främjar kommersialisering av innovationer iSverige.5.4 Utveckla tjänstesektorn -- alla jobb är värdefullaArbetet är viktigt för människans möjlighet att utveckla sinidentitet. Även om arbetet har ett egenvärde innebär det inteatt avsaknaden av ett arbete påverkar det absoluta och unikamänniskovärdet.Utifrån kristdemokratisk ideologi är alla jobb värdefulla.Alla arbeten som utförs i samhället är värdefulla och bidrartill det gemensamma samhällsbyggandet, oavsett om deutförs i industriproduktion, inom vård och omsorg, i privatatjänstesektorn, i den ideella sektorn eller i det egna hushållet.Varje år utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobb i deninformella sektorn, vilket är mer än i hela det privatanäringslivet och inte mycket mindre än i hela den formellaekonomin. av allt arbete som utförs i utförsi hemmen. Detta är formodligen en sektor där den sedanårtionden förda politiken och skattesystemets utformningmotverkat och hämmat ekonomisk tillväxt och därmedvälfärden. Följden har blivit stora välfärdsförluster genomförlorade möjligheter till arbetsdelning och specialisering,såväl inom den informella sektorn som mellan den formellaoch informella ekonomin. De totalt ca 6 miljoner arbetensom ska utföras fördelas så att även de som arbetar lång tidi den formella ekonomin måste behålla sina arbetsuppgifter iden informella ekonomin. Medan allt fler blir arbetslösa ökarsamtidigt arbetsbördan på andra. Detta har bland annathämmat jämställdheten genom att det kvinnligadubbelarbetet försvårat karriär i den formella ekonomin.Under de senaste två decennierna har en halv miljonarbetstillfällen försvunnit i den privata sektorn, medan600 000 nya jobb tillkommit i den offentliga sektorn. Medett av världens högsta skattetryck i kombination med enormaunderskott i de offentliga finanserna, är utrymmet mycketbegränsat för fler arbetstillfällen inom den offentliga sektorn,även om det kan finnas anledning att omfördela inomdensamma. De nya jobben måste i stället komma i denprivata sektorn. Industrisektorn sysselsätter endast ca1/5 av arbetskraften. Produktivitets- ocheffektivitetshöjningar inom industrin gör att även omefterfrågan på svenska varor ökar kommer intesysselsättningen att öka i samma utsträckning. Därför måstede flesta nya arbetstillfällen skapas i den privatatjänstesektorn. En långsiktig och ambitiös satsning påutbildning, kompetensutveckling och forskning ärnödvändig för att främja tillväxten av kvalificeradtjänsteproduktion.En av de mest centrala uppgifterna för politiken denärmaste åren är att skapa förutsättningar för framväxten av100 000-tals nya arbetstillfällen. ''Kvasiideologiska'' skälfår inte förhindra att nödvändiga åtgärder vidtas för attfrämja tillkomsten av jobb i den privata tjänstesektornriktade mot hushållssektorn. De nuvarande mycket högaskattekilarna på arbete () främjar inte nya jobb idenna sektor. De medför att för att t.ex. kunna betala enhantverkare för en dags arbete så att han/hon får ut sammainkomst som man själv har, måste man arbeta två och en halvdag. En sänkning av arbetsgivaravgifterna i kombinationmed en höjning av skatter på miljöfarliga utsläpp, avfall ochenergi skulle förbättra situationen. En lägre skatt på tjänsterkan också övervägas för att underlätta tillkomsten avarbetstillfällen inom tjänstesektorn. Skattesystemetbegränsar hushållens möjligheter att köpa hushållstjänster,vilket är ett stort samhällsekonomiskt problem som böråtgärdas.Hushållssektorn utgör en del av den privata tjänstesektorn.Idag är marknaden för den typ av tjänster som går att utförai egen-regi i stort sett utplånad. Detta beror självfallet tillstörsta delen på de höga skattekilarna. Hushållen har heltenkelt inte råd att köpa dessa tjänster på den reguljäramarknaden. Ett införande av en så kallad ungdomsskattsedelskulle kortsiktigt kunna skapa många ungdomsjobb inomhushållssektorn.5.5 Långsiktig utvecklingskraft ger varaktiga jobbÅtgärder av långsiktig och strukturell natur är nödvändigaför att svensk ekonomi ska utvecklas så att välfärden kangaranteras och arbetslösheten minimeras.En snabb produktivitetstillväxt är en viktig grund för att ivid mening kunna öka välfärden. Om produktiviteten är godkommer de tillgängliga resurserna att ge stort ekonomisktutbyte och därmed ekonomisk tillväxt. Men en förbättradproduktivitet kan också ta sig uttryck i att en viss produktionkan åstadkommas med mindre resurser. Miljöbelastningenkan därmed bli mindre. En förbättrad produktivitetstillväxtär grunden för att ska få en god och långsiktigthållbar utvecklingskraft.En god produktivitetstillväxt kan endast åstadkommas omsåväl statsmakterna och hela den offentliga sektorn som detenskilda näringslivet inriktar verksamheten påeffektivitetshöjande och resursbesparande åtgärder.Erfarenheterna från de senaste två decenniernasdevalveringspolitik visar att det nödvändigaomvandlingstrycket för att öka produktiviteten lätt kanförsvinna om den ekonomiska politiken inte är balanserad.En väl fungerande infrastruktur är en förutsättning för attsvenskt näringsliv ska kunna expandera. Staten har detgrundläggande ansvaret för att infrastrukturen byggs ut ochunderhålles. Under harinvesteringarna i väg- och järnvägsnäten varit eftersatta.Under förra mandatperioden vändes utvecklingen --investeringarna mer än tredubblades.Infrastrukturen omfattar även telekommunikationerna, därinvesteringarna finansieratsutanför statsbudgeten. Investeringarna i telesystemen haruppgått till det senastedecenniet. Utnyttjandet av telekommunikationer ochinformationsteknologi skapar ständigt nya möjligheter atteffektivisera svenskt näringsliv, utbildningsväsende,sjukvård och offentlig förvaltning. Även möjligheterna tillutveckling av glesbygdsregioner förbättras.En långsiktigt god tillväxt av den svenska ekonominbygger också på att forskning och utbildning får en merprioriterad ställning. En internationellt framståendeforskning är nödvändig för att svenskt näringsliv skafortsätta att utveckla produkter som blir internationelltkonkurrenskraftiga. Goda forskningsmiljöer är också viktigaför att behålla forsknings- och utvecklingsverksamhet iSverige. Ett ökat inslag av forskarutbildade i denforskningsintensiva industrin är nödvändigt.Utbytet mellan högskolor/universitet och näringsliv för attstimulera kommersialiseringen av forskning måsteförbättras.Ökade krav på flexibilitet i arbetslivet ställer större kravpå fortlöpande kompetensutveckling. Incitamenten till egenkompetensutveckling måste förstärkas.5.6 Sanering av de offentliga finanserna --alternativ 5.6.1 Krisen i de offentliga finansernaSverige har en av västvärldens snabbast växandestatsskulder. Räntorna tar en allt större andel av statensutgifter i anspråk. Om inte klarar av att få stopp påstatsskuldens ökningstakt dröjer det inte länge förränränteutgifterna tränger ut flera av de angelägna uppgiftersom vi anser hör hemma i en välfärdsstat. Om vi inte nuunder de närmaste årens konjunkturuppgång förmår vidta denödvändiga åtgärderna för att få balans i de offentligafinanserna kommer situationen att bli än värre om några år.Vi riskerar då att gå in i nästa lågkonjunktur utan att hastabiliserat statsskulden och det scenario som då tornar uppsig med brutala nedskärningar i välfärdssystemen borde tesig tillräckligt avskräckande för att inte skjuta uppnödvändiga beslut. Att lämna efter oss en växande statsskuldoch enorma budgetunderskott till våra barn och barnbarnvore djupt oetiskt och är också ett hot mot demokratin.Risken är att medborgarnas förtroende för hela detparlamentariska systemet urholkas.Skattetrycket kan tvingas upp på nivåer som försämrarekonomins funktionssätt vilket ytterligare förvärrar krisen,hämmar kapitalbildningen, pressar räntorna uppåt osv vilkethotar den ekonomiska utvecklingen . Viriskerar att hamna i en ond cirkel som är mycket svår att tasig ur.5.6.2 Principer vid saneringen av de offentliga finansernaSaneringen av de offentliga finanserna måste ske efter trelinjer:Besparingar i statens utgifter. Bidragssystem börförändras så att de uppmuntrar till arbete, ansvarstagandeoch aktivitet. Eftersom bidrag i olika former är statens störstautgiftsområde och staten har ett särskilt ansvar för attupprätthålla nyckelområden såsom rättsväsende, utbildning,vård och omsorg, måste besparingar ske främst påtransfereringar till hushållen.Rationaliseringar inom stat,kommun och landsting. Konsumtionen i den offentligasektorn bör i genomsnitt vara realt oförändrad,dvs med hänsyn till befolkningsförändringar innebära enrationalisering med , beroende påinflations- och löneökningstakt. Eftersom offentligverksamhet är personalintensiv ochrationaliseringsmöjligheterna i vård och omsorg etc inte ärlika stora som på andra områden innebär detta att vissoffentlig verksamhet måste omprövas och avgifter användasi större utsträckning. Avgifter måste dock utformas så att enrimlig fördelning av bördorna sker.Inkomstförstärkningar.En politik som medför att fler kommer i arbete ger ökadeskatteinkomster och minskade utgifter för olika bidrag tillhushållen. Vissa skatter kan bli nödvändiga att höja.Skattetrycket får inte överstiga av BNP 1998.Egenavgifter kan också användas för att finansiera offentligaförsäkringssystem.Några principer är vägledande för oss kristdemokrater vidframtagandet av de nödvändiga budgetförstärkningarna. Istörsta möjliga utsträckning ska de ha en fördelningspolitisktriktig profil. Det ekonomiska utfallet ska vara sådant attskillnader mellan hushåll i olika inkomstlägen inte ökar utanhelst minskar. ska den samhällsekonomiskaeffektiviteten gynnas eller störas så lite som möjligt. Detinnebär att förstärkningarna till övervägande del måste skemed besparingar, och att i den mån skatter ska höjas måstedet ske på ett sätt som har så lite skadliga effekter sommöjligt på samhällsekonomin.I tider av arbetslöshet, besparingar och svag ekonomiskutveckling är det viktigt att det finns trygghetssystem somhjälper människor som blir sjuka och arbetslösa. Dessatrygghetssystem är i längden helt beroende av att ekonominutvecklas positivt. För att de ska klara sina uppgifter, varaöverskådliga och ge incitament till ett ekonomiskt riktigtbeteende är det viktigt att sambandet mellan inkomster ochutgifter görs tydligt och att ersättningsnivåerna är enhetliga.Dessutom är det av stor vikt att trygghetssystemen har ettstort förtroende hos det stora flertalet människor. Därförmåste det innehålla en rimlig grundtrygghet men också enrelativt väl tilltagen inkomsttrygghet inom rimligainkomstlägen. En fortsatt reformering av trygghetssystemenbör ske efter tillsättande av en parlamentarisk utredning meduppgift att förutsättningslöst pröva dessa bland annat medutgångspunkt från de förslag som presenteras i ''En socialförsäkring -- rapport till expertgruppen för studier i offentligekonomi'' (Ds 1994:81).5.6.3 Förstärkningar av den offentliga sektorns finanserVi kristdemokrater står självfallet bakom de bedömningarom omfattningen av saneringsprogrammet som gjordes avfyrpartiregeringen senast i vårenskompletteringsproposition. Sedan den presenterades hardock krav på ytterligare budgetförstärkningar tillkommit,framför allt till följd av det höga ränteläget. Varjeprocentenhet räntan stiger innebär att statsbudgeten urholkasmed 10--12 miljarder. Dessutom slår ett högre räntelägedirekt mot hushållen och den privata konsumtionen, vilketäventyrar tillväxten på den inhemska marknaden och därmedockså den nödvändiga sysselsättningsökningen. Dettainnebär också en försvagning av statsbudgeten.5.6.3.1 NathalieplanenFyrpartiregeringens saneringsprogram som ursprungligenomfattade utgör utgångspunkten för vårtförslag. Till detta kommer att regeringen redan i vårasaviserade en tidigareläggning av delar av detta program ochsamtidigt en förlängning och utökning med 20 miljarder.När det gäller den del av den ursprungliga Nathalieplanensom ännu inte genomförts vill vi göra följandemarkeringar:Besparingen på pensionerna bör inte skegenom en höjning av den lagfästa pensionsåldern. Däremotbör stora ansträngningar göras för att höja dengenomsnittliga faktiska pensionsåldern. höjning avden genomsnittliga pensionsåldern skulle i princip motsvarahela den angivna besparingen. Det kan ske genomintensifierade rehabiliteringsinsatser, översyn av hurförtidspensioneringen faktiskt fungerar, dess regelsystemoch organisationen kring hur förtidspension beviljas.Vi villinte genomföra någon sänkning av a-kasseersättningensnuvarande nivå på eller ställa människor utanförförsäkringen.Sjuk- och arbetsskadeförsäkringen bör sesöver för att förhindra fusk och felaktigt nyttjande avsystemet. Enhetliga regler och ersättningsnivåer såsompresenterats i Kds förslag till trygghetssystem är ett bidragtill att motverka detta. En fortsatt reformering av våratrygghetssystem är som vi tidigare påpekat nödvändig ochbör ske inom ramen för en parlamentarisk utredning.Närdet gäller budgetförstärkningarna inom bostadssektornmenar vi att de till stor del ska genom återinförandeav fastighetsskatten på kommersiella lokaler. Vi menar attdet finns förutsättningar att successivt återinföra denna undersenare delen av då fastighetsmarknaden haråterhämtat sig.En breddning av momsbasen bör i förstahand avse porto- och tidningsmoms.5.6.3.2 Ytterligare budgetförstärkningarUnder sommaren presenterade vi kristdemokrater hur visåg på preciseringen av den utbyggda Nathalieplanen. Idenna motion har vi mot bakgrund av framför allt det högaränteläget förstärkt våra förslag till budgetförstärkningar.Även om det vore önskvärt kan vi, lika lite som de flestaandra, garantera att den omfattning vårt förslag har ärtillräcklig för att klara målet om en stabilisering avstatsskulden till . I samband med regeringensproposition om statsbudget /96 avser vi attåterkomma med ytterligare budgetförstärkningar om såerfordras.Besparingar utöver Nathalieplanen 1. Vi förordar att ökade sparkrav riktas mot den statligakonsumtionen. Möjligheter till ökad produktivitet inomstatens verksamhet bör tas till vara genom indragningar.Dessa indragningar bör ske successivt under resten av 1990-talet och skulle kunna ge i storleksordningen 4 miljarderkronor.2. Pensionssystemet tar en allt större del av detsamhällsekonomiska utrymmet och brottas medfinansieringsproblem. Inte haravgiftsinkomsterna till AP-fonderna täcktpensionsutbetalningarna. Pensionärerna som grupp harockså haft en relativt gynnsam utveckling jämfört med tillexempel barnfamiljer , främst beroende påatt allt fler pensionärer har full ATP. Vi tror att besparingar,utöver saneringsprogrammet, kan göras med ca 4 miljarderfram till 1998. Det uppsatta sparbetinget kan uppnås genomatt utgående pensioner följsamhetindexeras enligtpensionsarbetsgruppens förslag, men kring en norm på ca2 % , i stället för från och med 2000.Följsamhetsindexeringen innebär att pensionerna skrivs uppmed inflationen men hänsyn tas till hur reallönetillväxtenförändras.3. bör delpensionen avvecklas. Detger en besparing på ca 1,5 miljarder kronor.4. måste strävan vara att höja dengenomsnittliga pensionsåldern genom att förebygga attmänniskor förtidspensioneras. är den genomsnittligapensionsåldern under . För att uppnå enbudgetförstärkning på ca kan, om så ärnödvändigt, åtgärder i denna riktning kombineras med enhöjning av egenavgifterna. Detta bör kunna genomförasunder mandatperioden.5. Genom att införa en ny beräkningsgrund för ersättningi sjuk-, arbetsskade- och arbetslöshetsförsäkringen kanytterligare ca 2 miljarder sparas. Den ersättningsgrundandeinkomsten skulle utgöras av de senaste två årensgenomsnittliga inkomst.6. Översyn av studiestöd, effektivare forskningsstyrningoch övriga åtgärder inom utbildningsområdet bordesammantaget kunna medföra en besparing på ca 1 miljardkronor.7. Försvaret omsluter totalt per årunder innevarande planeringsperiod. I samband med 1997års försvarsbeslut kan rationaliseringar, effektiviseringar ochen ambitionssänkning med 4 miljarder vara rimligt, givetvismed hänsyn tagen till det säkerhetspolitiska läget.Genomslaget av de ytterligare besparingarna till 1998 börkunna uppgå till ca 2 miljarder.8. Familjepolitiken kostar sammantaget över 80 miljarderkronor och har i en del fall låg fördelningspolitiskträffsäkerhet. Troligen kan besparingar beroende på detredan finansierade vårdnadsbidraget genom minskadekommunala kostnader klara en del av sparbetinget. Ensamlad översyn av det familjepolitiska stödet och dessfördelningspolitiska effekter bör göras. Tillsammans börolika åtgärder -- inklusive besparingar på bidragsförskottet --kunna medföra en besparing med fullt genomslag 1998 på 4miljarder kronor. Besparingen bör dock föregås av ennoggrann genomlysning i en utredning där ett helhetsgrepptas, och inte som regeringen nu gör där man preciserar ettpar av besparingarna redan innan utredningen tillsatts.9.