mot · GH02Sf635 · 1994-01-25 00:00:00 — har över 5 000 zigenare sökt asyl iSverige, varav över hälften har avvisats. De övriga sitterjust nu på förläggningar runt om i i väntan på besluteller verkställighet av utvisningar. Bakgrunden till detmycket stora antal zigenare som kommittill är dels omvälvningarna i i stort, delssplittringen av före detta Jugoslavien.De flyende zigenarnas situation är mycketspeciell. I de fall de har pass, så har de ofta det från det landde flyr ifrån och kan ibland felaktigt uppfattas som etniskrumän, bulgar osv. En annan svårighet vid hanteringen avzigenarärenden är att det är mycket svårt att få tillgång tillinformation kring zigenarnas bakgrund från det land de flyrifrån. Att zigenarna behandlas annorlunda änmajoritetsbefolkningen i många av de fornakommuniststaterna är de flesta ense om, det är ofta gradenav diskriminering och negativ särbehandling som det kanförekomma olika meningar om. De flesta stater som manförsöker att få information ifrån har mycket knapphändigauppgifter rörande zigenare och i många fall vill man intetillstå att man behandlar zigenare på ett dåligt ochdiskriminerande sätt.Situationen för zigenarna i har under en följd avår försämrats. kämpade man iSverige för ett förnyelseprogram som tynatbort. 1974 under tid sominvandrarminister bildades också en arbetsgrupp meduppgift att handlägga zigenarfrågor. I gruppen ingickrepresentanter för bl.a. (),dåvarande () och Invandrarverket.Året därpå godkände programmet som gruppenarbetat fram, vilket syftade till förbättringar av zigenarnasställning i Sverige.Kursändringen från assimilationspolitik till integration islutet av och betydde bättrelevnadsförhållanden för många zigenare bosatta i med integrationen synes bli allt större. Dettastår i stark kontrast till det behov som föreligger och motbakgrund av att zigenarna med sina speciellaförutsättningar (få som kan läsa och skriva, att det inte finnslitteratur på , att de kommer från svåra socialaförhållanden osv.) blir allt fler i Sverige.En rättvis minoritetspolitik förutsätter stödåtgärder ochinsatser mot utsatta grupper varav zigenarna är en sådangrupp. Detta behövs för att man skall kunna bistå dem tillrimliga levnadsförhållanden, som är jämbördiga medmajoritetsbefolkningens. Myndigheterna bör samverkamed befintliga samt nya organisationer i och iNorden, som representerar den zigenska gruppen för attutforma och genomföra en aktiv integrationspolitik riktadmot målgruppen.I en rapport till (dok. 6733 daterat 11/11993) redovisas ett stort antal rekommendationer hur manskall definiera zigenarnas ställning i samt vilkapraktiska konsekvenser det bör få i utformandet av flykting-och invandrarpolitiken.Bl.a. sägs: zigenarna bör erkännas som territorielösminoritet och ges samma rättigheter som andramedborgare, det krävs särskilda åtgärder inomutbildning, information och vardagsliv, man börstimulera grundandet av centra och museer förzigenarkultur och stödja regelbundet återkommandezigenarfestivaler, det bör erkännas avsaknad avtillräckligt skydd för denna mycket utsatta grupp, vilket ienskilda fall kan utgöra befogad fruktan för förföljelse pågrund av tillhörighet till en viss socialgrupp, såsom anges iFörenta Nationernas konvention av 1951 angåendeflyktingars rättsliga ställning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att zigenarna bör erkännas somterritorielös minoritetsgrupp,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det bör bildas enreferensgrupp under medrepresentanter för berörda myndigheter samt ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en översyn görs av de svenskainsatserna för den zigenska gruppen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild översyn vad gällerhanteringen av asylärenden rörande zigenare.