mot · GH02Ub670 · 1994-01-25 00:00:00 — Folkhögskolan är en del av folkbildningen, men en inteoväsentlig del av verksamheten utgörs av vuxenutbildning.Folkhögskolorna har en lång tradition som förmedlare avkunskap till vuxna. De första skolorna startade , exakt100 år före komvux. Folkhögskolan har alltsedan 1920-taletfungerat som en förberedande studieform för dem som ejgått realskola eller läroverk och för dem som ejgått gymnasieskola.Riksdagen beslutade om ny högskolelagm.m. Beslutet innebär ökad frihet för högskolor ochuniversitet när det gäller antagning av studenter. Deurvalsgrunder som enligt beslutet skulle kunna förekommavar betyg, högskoleprov, annat särskilt prov, tidigareutbildning samt arbetslivserfarenhet. Särskilda skäl skulleockså kunna åberopas. Vilka urvalsgrunder som används avrespektive utbildning och hur dessa tillämpas t.ex. när detgäller urvalsgrunden betyg, skulle beslutas av varjehögskola och universitet.VHS, Verket för högskoleservice, har utarbetat enbedömningshandbok i samråd med representanter förhögskolorna. Syftet med handboken är att vara vägledandeför antagningspersonal på VHS studerandeavdelning samtLFA i bedömningsfrågor.Här anges att ''sökande med allmän behörighet genomfolkhögskoleutbildning och studieomdöme placeras ibetygsurvalet i grupp B 4. Urvalsgruppen B 4 motsvarar avslutad viss folkhögskoleutbildning somdokumenteras dels med intyg om allmän behörighet, delsmed studieomdöme.De regler som tillämpas vid antagning till friståendekurser vid universitet och statliga och stiftelseägdahögskolor varierar mycket. Speciellt stor är variationen förelever som söker på sitt studieomdöme från folkhögskola.Gemensamt för många universitet och högskolor är dock attde tillämpar regler som missgynnar sökande som harstudieomdöme från folkhögskola som merit.Detta trots att utskottet i samband med betänkandet angpropositionen anförde följande ''Utskottet förutsätter attgraderade studieomdömen från folkhögskola liksom hittillskommer att jämställas med betyg och kunna läggas tillgrund för urval till högskoleutbildning''.Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation ()har följt upp hur folkhögskoleelevernas studieomdömenbehandlas vid olika högskolor. Det har visat sig att man vidtvå högskolor inte tillmäter studieomdömet något som helstvärde som urvalsgrund. Vid tio högskolor sorterasstudieomdömet in i betygsgruppen och översätts till betyget3 oberoende av om det är 1, 2, 3 eller 4 i elevensstudieomdöme.När linjesystemen ersätts av magister- ochkandidatexamina, vars beståndsdelar utgörs av friståendekurser, kommer det att vara mycket svårt för enfolkhögskolestuderande att bedriva högskolestudier, omden värdering som högskolorna nu använder när det gällerstudieomdöme bibehålls.För att möjligheterna till högskolestudier skall kunnafördelas någorlunda jämnt och rättvist inom befolkningenkrävs att intagningsreglerna är överblickbara och kända avalla sökande. Det är även rimligt att de elever som påbörjarstudier på folkhögskolor redan från början vet vad derasstudier kommer att vara ''värda''.Om man anser sig kunna översätta gymnasiebetyg frånländer med ett helt annat skolsystem till svenska betyg, såmåste det vara möjligt attt finna ett sätt att likvärdigtöversätta studieomdöme till betyg på ett mer rättvisandesätt än vad ovan nämnda uppföljning visat. Vi anser att allauniversitet och högskolor vid urval måste ge studieomdömeett rättvisande värde i förhållande till gymnasiebetyg.För att ge alla sökande till högskolor och universitet enrättvis möjlighet anser vi att VHS bör vidta åtgärder för attkomma tillrätta med de problem som finns med bl.a.folkhögskoleelevernas studieomdöme. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Verket för högskoleservicebör vidta åtgärder i enlighet med vad tidigareuttalat samt vad i motionen anförts.