mot · GI02So19 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:89 Förslag till alkohollag De övergripande målen för alkoholpolitikenEnligt regeringens förslag skall de nuvarande monopolenför produktion, import, export och partihandel med alkoholersättas med ett nytt ämbetsverk, kallat alkoholinspektionen.Grunden för alkoholinspektionens viktiga verksamhetskall vara alkoholpolitiska mål. Vi anser att dealkoholpolitiska grunderna måste än mer markeras, för attinte alkoholproducenternas näringspolitiska ochkommersiella intresse av ökad försäljning skall taöverhanden till förfång för folkhälsan. En sådan utvecklingstår i strid med den av riksdag och regering antagnamålsättningen att i samverkan med WHO sänkaalkoholkonsumtionen i med till år2000.Startpunkten för detta arbete var 1980. Då hade enkonsumtion per invånare på ren alkohol.Det innebär, att vi skall fram sänka konsumtionenmed ca . var alkoholkonsumtionen 6,24liter/år. Det återstår således att minska med ca framtill . Om skall fortsätta att närma sig dettamål, fordras kraftfulla insatser i form av restriktivalkoholpolitik i kombination med aktivainformationsinsatser, där även folkrörelserna måste spela enviktig roll. Vi ser det som synnerligen väsentligt att dealkoholpolitiska uppgifterna för alkoholinspektionenhävdas.En grundläggande princip för den svenskaalkoholpolitiken är att i möjligaste mån begränsa detenskilda vinstintresset av alkoholhanteringen, den s.k.desintresseringspolitiken. De monopol som föreslåsavskaffade har sin motivering i denna princip. Regeringensförslag innebär att den fria sektorn vidgas. Vi avser därför attföreslå ändringar, vilka syftar till att bättre värnadesintresseringsprincipen.Det är ytterst angeläget att alkoholpolitiken har en så djupförankring som möjligt. Sekundärpreventionen, som bl.a.omfattar punktnykterheten i form av trafiknykterhet,information till gravida kvinnor, så sen alkoholdebut sommöjligt för ungdomar samt ingen alkohol på arbetet, måsteklarare markeras. Punktnykterheten är viktig både förförståelsen av alkoholpolitiken och för exempelvissäkerheten inom transportsektorn.TotalkonsumtionenI vår motion värnar vi den vetenskapliga/teoretiska basenför alkoholpolitiken. Grundläggande ärtotalkonsumtionsteorin, som innebär att det är den totalakonsumtionen som bestämmer omfattningen avalkoholskadorna i vid mening. Detta samband medför föralkoholkonsumenten restriktioner på samma sätt som attsamma person åläggs att följa restriktioner och regler itrafiken för att skydda samhället och dess invånare och föratt totalt minska skadorna i trafiken.Kontroll av marknadsföringenVi ser det som synnerligen väsentligt attalkoholinspektionen får en stark ställning på alla berördaområden. Vi beklagar därför att inspektionen inte också fåransvaret för kontroll av marknadsföringen. Olika slag avreklam är en väsentlig del av alkoholindustrins mångagånger mycket aggressiva försäljningsmetoder. Därför börframgent alkoholinspektionen överta kontrollen av reklamenfrån för att effektivt kunna klara de ipropositionen angivna uppgifterna att vara kontrollerande,inspekterande och registrerande. Bestämmelserna i paragraf16 i gällande lag om handel med drycker skulle då bättrekunna följas. Vi anser därför att bör ange en sådaninriktning av det fortsatta beredningsarbetet av kommandeproposition till följd av alkoholkommissionens betänkande.Kriterier för tillståndEnligt vår uppfattning är det väsentligt att det finns ettregelsystem som redan från början sållar bort oseriösaproducenter och säljare. Mot den bakgrunden bör den somsöker tillstånd avkrävas en bankgaranti. Det minskar riskenför att staten skall gå miste om skatteinkomster och övrigaavgifter, om företaget går i konkurs eller missköter sinaåtaganden. Vidare anser vi, att bör kraftfulltmarkera säkerhetsfrågorna kring lagring och transporter föratt förhindra kriminell verksamhet.ServeringsbestämmelserVi anser att länsstyrelsernas roll alltjämt bör vara stor. Dekommersiella intressen som finns i alkoholhanteringenuppträder i flera avseenden hämningslöst. Det kan medföraatt en eller flera kommuners restriktiva alkoholpolitik i ettbefolkningstätt område kan äventyras av en intilliggandekommun med en mera aningslös alkoholpolitik. Därför börantalet kriterier för tillstånd vara fler och det regionalaperspektivet framhållas.Antalet serveringstillstånd för starksprit, vin och starkölhar enligt alkoholkommissionens redovisning ökat från2 1970 till 7 1991. Det har lett till att mångakommuner nu fått en näring med stora ekonomiska problem.Den kraftiga konkurrensen har på sina håll medfört en uruseltillämpning av gällande bestämmelser, i vissa fall medförtren kriminalitet. I bl.a. har ett kraftfulltsaneringsarbete inletts efter den stora ökningen av antalettillstånd . En reducering är därför önskvärdbåde ur samhällsekonomisk och alkoholpolitisk synpunkt.Ett flertal kommuner är dessutom relativt frikostiga medtillfälliga tillstånd, vilket lett till att antalet platser föralkoholfria miljöer kraftigt reducerats. Mot bakgrund av atttillfälliga tillstånd är svåra att kontrollera bör inköp ianledning av dessa alltid ske genom systembolaget. På så sättkan samhället också reglera verksamheten i anslutning tillslutna sällskap. I det senare fallet har alkoholkommissionenpåpekat problemen med hur detta instrument missbrukatsgenom en slapp medlemskontroll eller missbruk.Internationellt sett finns olika principer. Vissa länder isödra har knappast några regler, medan stater i andradelar av världen har mera strikta regler. I finns i vissadelstater principen att antalet tillstånd står i viss proportiontill antalet invånare. Man tar då också hänsyn till turistnäringm.m. I undviker man alkoholservering ochpropaganda för alkohol kring lokaler som i huvudsak upplåtsför barn och ungdom samt för rekreation.Vi anser att regeringen i sin rekommendation tillkommunerna avseende lokala alkoholpolitiska planer bordeha givit fler objektiva kriterier för hur serveringstillståndskall lämnas. Det bör undvikas att tillståndsgivningen skerenbart utifrån näringsrättsliga principer. Vi menar därför attriksdagen uttalar som sin mening att antalet kriterierutvidgas, varav ett kan vara relationen mellan antalettillstånd och befolkningsantalet. Vi föreslår också attsynnerligen stor restriktivitet med tillstånd skall råda i ochkring lokaler vilka frekventeras av barn, ungdomar ochfamiljer samt i idrottsmiljöer.Angående minibarerFram till 1992 var det regel att länsstyrelserna avsloghotellens ansökningar om att sälja alkoholdrycker viaminibarer. I en dom biföllkammarrätten i ett hotells ansökan omutvidgning av serveringsrätten till att gälla även hotellrum.En grundläggande princip för alkoholhanteringen i Sverigehar varit att begränsa privata personers möjlighet att förtjänapengar på alkohol, den s.k. desintresseringsprincipen. Denfastslås i nu föreliggande förslag till alkohollag, där det sägsatt det är alkoholpolitiska och inte näringspolitiska grundersom skall gälla när serveringstillstånd ges.Trots detta föreslår regeringen minibarer medalkoholdrycker. Ett flertal remissinstanser har anförtbetänkligheter mot förslaget eller är direkt avvisande,eftersom de anser att en ny kanal för försäljning avalkoholdrycker införs. Det finns flera skäl till varförförsäljning av alkohol inte skall ske på detta okontrolleradesätt. Ett villkor för serveringstillstånd är attserveringspersonalen direkt kan kontrollera utskänkningen.Det är t.ex. förbjudet att servera en starkt alkoholpåverkadperson eller omyndiga ungdomar. Minibarer medger avuppenbara skäl inte denna kontroll.Sammanfattningsvis är således argumenten motminibarer:Försäljning av alkoholdrycker sker utan kontrollfrån tillståndsinnehavaren och bryter mot principen omdetaljistmonopolet och grundprinciper förserveringstillstånd.Kontroll av 18-årsgränsen kommeravsevärt att försvåras.Sociala risker för den som haralkoholproblem, genom att vederbörande frestas tillåterfall.Ökad risk för störning av andra hotellgäster.ServeringstiderRegeringen föreslår att alkoholservering får påbörjas kl11.00 och avslutas . får kommunenfatta beslut om att serveringen kan avslutas . Det ärdetta som medfört att flera kommuner nu fått problem medkrav om att förlänga serveringen till kl 05.00.Alkoholkommissionen föreslog att absolut senaste tid skullevara 03.00. Därför bör beslutet nu vara att servering avalkohol som regel får pågå till , dock, efter särskiltbeslut, längst till kl 03.00.Öl klass IIRegeringen föreslår att det särskilda sambandet mellanlivsmedelsstadgan och försäljning av öl klass II samtåldersgränser m.m. bibehålls, men att tillståndsplikten ejlängre skall finnas. Straff för olovlig verksamhet regleras i 10kap. Regeringens motiv är att förenkla administrationen.Mot utredningsförslaget har såväl somnykterhetsrörelsen riktat kritik. De anser sig ha goda beläggför att öl klass II är en ungdomsdryck och en inkörsport tillmera avancerade dryckesvanor.Stora problem finns . Enligt en undersökning igrundskolan i dricker numera flickor mer än pojkar.Antalet ungdomar som stör undervisning i skolorna ochandra ställen är ett påtagligt problem, vilketdokumenterats inte minst av UngdomensNykterhetsförbund.En grundläggande princip i svensk alkoholpolitik har varitatt så långt det är möjligt begränsa det enskilda vinstintresset.Sedan ett antal år har flera kontroller kunnat visa attbutikerna inte sköter kontrollen av bl.a. åldersgränser. Detfinns därför inga skäl för samhället att vidga antaletförsäljningsställen eller att slopa tillståndsplikten.Alkoholfria dryckerEnligt regeringens förslag skall vid detaljhandel ochservering av alkoholdrycker lättdrycker finnas att tillgå itillfredsställande urval och omfattning.Det är alltjämt relativt vanligt, att svenska restauranger hardålig service i detta avseende. Det förekommer attalkoholfria drycker saknas på ordinarie och tillfälliga vin-och dryckeslistor. Vidare är det ofta förekommande, atturvalet är bristfälligt; de drycker som finns hanterasdessutom felaktigt.Med tanke på att det finns flera skäl, exempelvis graviditet,nära förestående bilkörning, familjehögtid med stort antalunga personer, hälsoaspekter m m bör kraven skärpas betr.tillgång till fullgoda alternativ till alkoholdrycker. Det börklargöras i lagen. Detta ska kombineras med utbildning avtillståndsinnehavare.Internationellt har lättdryckerna fått en allt störrebetydelse. Det har medfört, att det inom EU tillverkassåväl fullgoda alternativ i form av mycket alkoholsvag lättöl,ca 0,2--0,5 volymprocent, och genom kallmembransmetodframställda lättdrycker. Det är som regel avsevärt lättare attfå tillgång till ett bredare urval av lättdrycker på deeuropeiska restaurangerna än i , där man iblandkänner det som om någon särskild motivering för detalkoholfria valet måste uppges.Österrike har få regler för att begränsaalkoholkonsumtionen. Där existerar emellertid en regelsom säger, att tillståndsinnehavaren alltid skall ha minst tvåalkoholfria alternativ på dryckeslistan. Dryckerna skalldessutom ha ett pris som understiger alla alkoholdryckers.Vi anser det väsentligt, att den nya alkohollagen klararemarkerar tillståndsinnehavarens skyldighet att erbjudagästerna fullgoda alternativ till lägre pris för att tillstånd skallerhållas och få behållas.Överklagande av tillståndRegeringen föreslår att länsrätten blir förstaöverklagningsinstans. Vidare anser regeringen att man viadomstol skall finna en rättspraxis för närboendes möjligheteratt överklaga beslut om serveringstillstånd.Enligt nuvarande principer har, efter dom i regeringsrätten,de närboendes möjligheter att överklaga ettserveringstillstånd i det närmaste utplånats. Formellt har detutvecklats en norm, som innebär att det är nästan enbart densökande som kan överklaga. (RÅ 1992 Ref. 13)Enligt ett flertal regeringsrättsdomar finns det i Sverigeingen grund för att besvärsrätten vidgas vidförvaltningsdomstol, så att vem som helst får överklaga.Regeringsrätten hänvisar till att en enskild medborgare viapolitiskt agerande kan få till stånd annorlunda beslut ikommunen. Det är enligt vår mening inte tillräckligt utanvittnar om en teoretisk syn på saken. Att kunna överklaga ären bättre väg.I dagens läge kan en enskild kommunmedlem klaga överbeslut enligt kommunallagen 10 kap. 1 § kommunallagen, 48a § miljöskyddslagen, 9 kap. 3 § arbetsmiljölagen samt 8kap. Någon motsvarighet för''socialt miljöskydd'' föreligger inte , dåärenden om serveringstillstånd överfördes frånsocialstyrelsen till allmän förvaltningsdomstol. Därmedbegränsades besvärsrätten i hög grad förkommunmedlemmar.Ett serveringstillstånd innebär som regel såvälkommunalekonomiska intäkter, i form av kommunalskatt,som kostnader i form av tillsyn. Indirekta utgifter utgörs avpolisiär övervakning och andra juridiska kostnader. Socialaomkostnader uppstår till följd av såväl tillfälligt missbruk avungdomar som genom av alkoholmissbrukare ökadarbetsbelastning.Ett serveringstillstånd medför följande risker för allakommunens invånare:Risk för våld inne på restaurangenoch i dess närhet, vilket belagts genom ett antalvetenskapliga avhandlingar och rapporter, medborgare kanskadas och orsakas allvarliga men.Risk förtrafiknykterhetsbrott, som medför risker för attkommuninnevånare kan komma till skada; risken är särskiltstor vid motell.Sanitära olägenheter för kringboende, vilketbl.a. uppmärksammats i , där berusade personergenom högljutt beteende och nedskräpning m.m. orsakatstora besvär för kringboende.Sociala problem genom attserveringslokalen ligger olämpligt och drar till sigungdomar. Koncentration av serveringstillstånd medförkoncentration av nöjescentra i framför allt storstäderna,vilket förstorar problemen.Regeringen konstaterar att de flesta remissinstanserna ärpositiva till att de närboende får besvärsrätt. Vi anser attriksdagen bör uttala att regeringen i senare sammanhang böråterkomma till med förslag om att vidga kretsensom har rätt att överklaga beslut om serveringstillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om Alkoholinspektionens alkoholpolitiskaroll,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om övervakning och kontroll av förbudetmot alkoholreklam,3. att beslutar att den som erhåller tillverknings-och partihandelstillstånd skall ställa bankgaranti somsäkerhet för skatter och övriga avgifter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om fler objektiva kriterier förserveringstillstånd såsom befolkningsunderlag,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tillstånd till alkoholservering bör undvikas i närheten avungdoms-, idrotts- och trafikmiljöer,6. att beslutar att alkoholinköp grundade påsärskilda tillstånd eller tillstånd för slutna sällskap skall skegenom Systembolaget för att säkerställa skattebetalningm.m.,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt prövning av serveringstillstånd till slutna sällskap skallske noggrant,8. att beslutar avslå propositionens förslag om atttillåta minibarer på hotellrum,9. att , med avslag på regeringens förslag,beslutar att servering av alkoholdrycker får påbörjas tidigastkl. 11.00 och avslutas , dock, efter särskildprövning, senast kl. 03.00,10. att beslutar avslå propositionens förslag vadavser regler för försäljning av öl klass II,11. att beslutar om ett tillägg till alkohollagenenligt följande:Vid detaljhandel och servering av alkoholdrycker skalllättdrycker finnas att tillgå i tillfredsställande urval ochomfattning. Det föreligger alltid skyldighet att erbjuda minsttvå alkoholfria alternativ till en kostnad som ej får överstigalägsta priset för på dryckeslistan upptagna alkoholdrycker.,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om rätten att överklaga beslut omserveringstillstånd.