mot · GH02U403 · 1994-01-25 00:00:00 — av vapen komfrån de permanenta medlemmarna av FN:s säkerhetsråd.FN har beslutat om ett begränsat frivilligtvapenhandelsregister för tyngre vapen. Till detta harett 80-tal länder lämnat uppgifter. Importörer av vapen harvarit mer obenägna att ge uppgifter, exempelvisnyckelländer i och Asien.Vi ser detta som ett första steg som långt ifrån ärtillräckligt mot en kontroll och begränsning av deninternationella vapenhandeln. Dels måste registret görasobligatoriskt, dels omfatta alla slags konventionella vapen,inte minst s.k. lättare vapen. Av människor som dödas iolika krig och konflikter uppskattar forskare att ca 90 %dödas av lättare vapen, inte av tyngre vapen.Detta begränsade register skall enligt beslut i FN sesöver och förslag skall läggas om dess utvidgning, t.ex. kanockså information om produktion av vapen komma att förasin.Enligt vår mening bör en internationell global regimunder FN, som omfattar både köpare och säljare, sättas uppmed uppgift att begränsa och kontrollera deninternationella vapenhandeln. För att vara heltäckande börregimen vara obligatorisk och omfatta också militärproduktion, service och know-how.Varje land bör rapportera till FN om sinvapenproduktion, export och import. Detta register börvara tillgängligt för alla medlemsländer. FN bör sätta uppen kunskapsbank för information om den militäraproduktionen, exporten och importen.Sverige bör i FN lägga förslag om en utvidgning avvapenregistret till en internationell regim för begränsningoch kontroll av den internationella vapenhandeln, inklusivevapenproduktionen enligt vad som anges ovan.Kemiska, biologiska och radiologiska vapenI nedrustningskonferensen i har sedan många årpågått förhandlingar om ett fullständigt förbud mot ochförstörelse av kemiska vapen. Den l3 januari l993undertecknades i ett avtal, som totalförbjuderkemiska vapen; dvs. produktion, lagring och användning avkemiska vapen. Det krävs att minst 65 stater till l995 harratificerat avtalet för att det skall träda i kraft.Sverige bör internationellt arbeta för att alla länderundertecknar och ratificerar kemivapenkonventionen, såatt den snabbt träder i kraft.Den existerande konventionen om biologiska vapensaknar adekvata verifikationsinstrument. Översyn skerregelbundet av konventionen. Med erfarenhet frånkemivapenkonventionen bör ta initiativ till attkonventionen om biologiska vapen förstärks mednödvändig verifikation.Inom nedrustningskonferensen i finns frågan oms.k. radiologiska vapen på dagordningen, men har inteprioriterats. Några radiologiska vapen existerar inte i sig,men ett konventionellt angrepp eller kärnvapenangrepp påen civil kärnkraftsanläggning skulle fungera som ettradiologiskt vapen. har därför ställt kravet att ettförbud mot radiologiska vapen också måste innehållaförbud mot angrepp på civila kärnenergianläggningar. Medmånga egna kärnkraftverk och med ett betydande antal inärområdet är det naturligt att driver denna fråga.Sverige bör enligt vår mening ta initiativ för att åter fåigång förhandlingarna i om radiologiska vapen.Särskilt inhumana vapenDe konventionella vapnen utvecklas i skuggan avkärnvapenrustningarna. Nya och sofistikeradehögteknologiska vapen med förbättrad träffsäkerhet ochminskad sprängstyrka, skapar illusionen om att krig iframtiden kommer att kunna föras utan attcivilbefolkningen drabbas i så stor utsträckning som dengjort . Så är inte fallet. Men också billiga och enklavapen utvecklas som drabbar oskyddad civilbefolkning ikrig.l983 trädde om inhumana vapen ikraft. Konventionen begränsar och reglerar vissanvändning av specifika kategorier av inhumana ellerurskillningslösa vapen som odetekterbara splitter,brandvapen och användningen av minor. Dennakonvention måste uppdateras i takt med den tekniskautvecklingen.Sverige har tidigare spelat en ledande roll i arbetet på attfå till stånd begränsningar i eller förbud mot användningenav särskilt inhumana vapen. Detta arbete måste aktivtfortsätta vid den särskilda som äger rum l994,framförallt när det gäller landminor.LandminorMer än l00 miljoner minor är utplacerade i 62 länder.Under långvariga inbördeskrig i , ,, , , , ochKambodja spreds miljontals minor, ofta helt utan kontroll,utan minkartor och utan hänsyn till civilbefolkningen.Hundratusentals lemlästas och dör på grund avminor som ligger kvar långt efter det att krigen tagit slut.Minan som stridsmedel liksom olika metoder för attlägga ut minor utvecklas i snabb takt. Enkla,massproducerade plastminor, som görs svåra att upptäckamed minsökare, finns redan i stora mängder. Plastminornaförstörs inte utan ligger kvar långt efter det att krigen slutatoch blir allt svårare att upptäcka och förstöra.USA har l993 förbjudit all export av amerikanskalandminor . FN har därefter enhälligt beslutatuppmana regeringarna till ett icke tidsbegränsatmoratorium för export av minor. Detta moratorium börutnyttjas för att få till stånd ett fullständigt internationelltförbud mot antipersonella landminor. Viss ny forskningpågår inom FOA för att ta fram metoder att förstöra sådanaminor. Detta är bra.Den bör internationellt lägga framförslag om förbud mot tillverkning och försäljning avantipersonella minor eller komponenter till dessa, om attansvar för minröjning också läggs på det land som tillverkatoch exporterat dessa och aktivt stödja minröjning i de värstdrabbade länderna.Laser, FAE och multipelbomberLasertekniken har redan fått en mycket vidsträcktmilitär användning. Den används bl.a. somavståndsmätare, i sambandssystem, målsökare och somelektroniskt motmedel. Men laserstrålen kan användasäven mot människor. Det är möjligt att med hjälp av lasermedvetet permanent förstöra synen på människor.En sådan utveckling och produktion av antipersonellalaservapen har redan inletts.Sverige bör verka för ett internationellt förbud motantipersonella laservapen.En annan kategori vapen med urskillningslös verkan ärde s.k. FAE-vapnen (fuel air explosives). De utgörs av envätska, som från en vapenbärare breds ut över ettmålområde i ett tunt skikt och bringas att samtidigtdetonera över hela området. Hela ytan träffas då av entryckvåg ovanifrån. FAE-vapnen har ibland kallats för''småskaliga massförstörelsevapen'' och kan sägasöverlappa gapet mellan konventionella vapen och de minsta''mikro-kärnvapnen''. FAE-vapnen skulle därmed kunnabidra till att legitimera mikro-kärnvapen.Sverige bör ta initiativ till ett internationellt förbud motanvändning av FAE-vapen.Under kriget i förekom ett omfattandebruk av s.k. multipelbomber. Ett stort antal små stridsdelaravges över en mycket stor yta på kortast möjliga tid.Stridsmetoden innebär att man avger eld mot stora ytorsnarare än mot enskilda väl definierade mål. Verkan blirdärmed urskillningslös mot allt det som råkar befinna siginom den beskjutna ytan. Inom denna vapenkategoriutvecklas och levereras snabbt allt fler system som antingenkan vara flygburna eller markbaserade.Om vapen av denna typ utnyttjas i större skala motexempelvis militära förflyttningar på vägar, kan civilaflyktingströmmar drabbas, liksom civila transporter.Avsikten med detta vapensystem är att förhindra att vissaytor utnyttjas av motparten. Riskerna för urskillningslösanvändning och för civilbefolkningen blir mycket stora. beräknas att av alla vapen som släpptes från luften var olika typerav multipelbomber. Denna teknik medförde att l0--av de miljontals bomber som släpptes nu ligger kvarsom blindgångare.Utvecklingen av dessa vapen måste uppmärksammas avdet internationella samfundet. Utvecklingen pekar mot attmultipelbomber på grund av sin relativa låga kostnad,kommer att användas i än högre utsträckning i framtiden.Sverige bör verka för ett internationellt förbud motanvändning av FAE-vapen och ta initiativ till attmultipelbomber (cluster bombs) förs in i konventionen omsärskilt inhumana vapen.7. En kärnvapenfri världMålet är en kärnvapenfri värld, ett mål som inte längreär orealistiskt. måste strategier och metoder utarbetasför att visa hur vi skall nå dit. Så länge kärnvapen finns kvarmåste de kontrolleras internationellt.Kärnvapnen har spelat ut sin militära roll. De har spelatut sin militära roll och mist sitt politiska berättigande. Sålänge kärnvapnen finns, kvarstår dock hotet om förintelse.Hemlighetsmakeriet kring kärnvapnen hindrar öppenhetoch insyn. Kärnvapnens exklusivitet bidrar till att geinnehavarna stormaktsstatus.Kunskapen om kärnvapnen kommer inte att försvinna,men viljan och möjligheten att använda dem kanundanröjas. Kärnvapnen kan göras onödiga genom ettstarkt nätverk av ekonomiskt och internationellt beroende,genom att bryta ner murar av ömsesidig misstro och skapagemensamma intressen vid sidan av själva överlevandet.Genom ekonomiskt, politiskt, vetenkapligt, kulturellt,teknologiskt och ekologiskt samarbete skapas ett klimat därett internationellt förbud mot kärnvapnen kan förhandlasfram.Förslagen som följer skall ses som steg i en process somleder till en kärnvapenfri värld.Marina och taktiska kärnvapenSverige har agerat för att taktiskakärnvapen till sjöss förbjuds. Bortdragandet av taktiskakärnvapen från militära förband och fartyg, som ochRyssland genomfört, är mycket betydelsefullt, men baserasdock på ensidiga icke formaliserade utfästelser. Det är nuangeläget att dessa åtgärder kodifieras i folkrättsligtbindande avtal. Härigenom skulle man för framtiden delsbefästa ett viktigt nedrustningsresultat och göra det mindreutsatt för politiska förändringar, dels förhindra införande aven ny generation små taktiska kärnvapen, dels skapa engrund från vilken vidare åtgärder kan definieras och delsskapa en formell utgångspunkt för att engagera ävenFrankrike och i ett system för enkärnvapenfri säkerhetsordning i och på havet.Sverige bör därför ta initiativ till förslag om folkrättsligtbindande avtal om taktiska kärnvapen.Provstopp och NPTStora framsteg har gjorts i arbetet för ettett fullständigt stopp för alla kärnvapenprov. Fyrakärnvapenmakter tillämpar moratorium försådana prov. Endast har utfört ett prov under l993,vilket dock inte föranledde någon av de andrakärnvapenmakterna att bryta moratoriet. Därför ärförutsättningarna bättre för att nå enöverenskommelse om provstopp.Slutet på det och den förändrade situationeni världspolitiken har gjort det allt svårare förkärnvapenmakterna att rättfärdiga fortsattakärnvapenprov, vars enda syfte är att ''förbättra'' ochutveckla kärnvapen.Det finns redan långt framskridna planer på en nygeneration av små taktiska kärnvapen -- mini-kärnvapenoch mikro-kärnvapen -- som förekommit i denprofessionella debatten. Dessa vapen bedöms inte behövatestas genom kärnvapenprov, och forskarna hoppas på attde därför skall undgå allmänhetens och politikernasintresse. Tanken är att de här vapnen snabbt skall kunnautvecklas om ''något oförutsett inträffar''.Sverige bör motarbeta dessa planer i ett så tidigt skedesom möjligt på samma sätt som vi gjorde med mini-kärnvapenplanerna ochneutronbomberna senare samma årtionde. Om sådana nyasmå taktiska kärnvapen infördes i skulle inte baraSveriges egna möjligheter att försvara sig försämras. Denhittillsvarande positiva trenden på kärnvapenområdet iEuropa skulle vändas. Ett provstopp skulle ha betydelsesåväl politiskt som symboliskt (möjligen också tekniskt) föratt hindra utvecklingen av en ny generation av taktiskakärnvapen. Härtill kommer den betydelse ett provstopp harför att främja en förlängning av icke-spridningsavtalet l995.Sverige bör därför aktivt arbeta för ett fullständigtprovstoppsavtal och fullfölja vårt traditionellaarbete med forskning om seismiska kontrollmetoder ochinsamling av luftburen radioaktivitet.Men provstoppsfrågan har även anknytning till andranäraliggande problem och förhållanden. Sålunda harutspridningen av radioaktiva ämnen från militärverksamhet kommit att uppmärksammas på nytt efter nyaavslöjanden från nu tillgängliga sovjetiska källor.Vad gäller tidigare kärnvapenprov vid de sovjetiskaprovområdena vid , bör därför utanatt invänta ett provstopp, t.ex. inom ramen för detpåbörjade Barents-samarbetet, stödja pågående lokalaansträngningar att omgående avveckla det nämndaprovområdet och medverka till att radiak-situationenklarläggs och att adekvata åtgärder vidtas.Det finns en vitt spridd oro för de hälso- ochmiljömässiga effekterna av kärnvapenprov. FN:skärnvapenstudie kunde visa på en del medicinska ochmiljömässiga effekter av kärnvapenprov och produktion avkärnvapen.Sverige bör ta initiativ i FN till att en oberoendeinternationell vetenskaplig grupp med tillgång till allarelevanta fakta skall djupare granska de medicinska ochmiljömässiga effekterna av kärnvapen.Ett annat näraliggande problem är utsläpp avradioaktiva ämnen från kärnkraftsdrivna fartyg, vilkauteslutande är militära fartyg bortsett från sex isbrytare.Dels har olyckor med sådana fartyg redan lett till utsläpp ihavet, dels har stora mängder radioaktivt avfall dumpats iolika havsområden, dels föreligger risker för framtidaolyckor med utsläpp som följd så länge säkerheten inteförbättras eller dessa fartyg skrotas. De omfattas inte avsamma internationella säkerhetsregler som gäller för civilakärnkraftsdrivna fartyg.Att ta hand om redan gjorda utsläpp är en angelägenfråga, som dock bör behandlas som en miljöfråga. Attförebygga framtida olyckor med kärnkraftsdrivna fartyg ärdock en militär fråga, som berör inte bara flaggstaterna utanalla stater och som därför bör lösas i samband med andrainternationella militära frågor och nedrustningsfrågor.Mot bakgrund av dessa nya kunskaper är det angelägetatt införa internationella säkerhetsnormer för allakärnkraftsdrivna fartyg -- även militära. bör genomIAEA och IMO, medverka till att reglerna moderniserasoch utvidgas till att omfatta också militära fartyg.Sverige bör, tillsammans med de övriga nordiskaländerna, ta initiativ till en internationell expertkonferenssom tar upp och belyser det militära värdet av marinkärnkraft kontra de miljömässiga och säkerhetspolitiskasidoeffekter teknologin ger upphov till.Sverige bör verka i FN för ett förbud motkärnkraftsdrivna fartyg.Såväl kärnvapenmakter som icke-kärnvapenmakteranser att icke-spridningsfördraget (NPT) är mycket viktigt.I det avtalet förbinder sig kärnvapenmakterna att starta enkonkret och verklig kärnvapennedrustning mot att icke-kärnvapenstater förbinder sig att inte skaffa kärnvapen.Dock ger friställandet av tusentals kärnvapenteknikeroch forskare i det upplösta , vilket ökarrisken för spridning av kärnvapen och kärnvapenteknologi,anledning till mycket stor oro. Det gör även erfarenheternafrån som visade att kontrollsystem inteär tillräckliga och måste stärkas, t.ex. genom särskildainspektioner. Om dagens kärnvapenmakter fortsätter attinsistera på att behålla sina vapen i överskådlig framtid, såkommer andra stater att följa efter förr eller senare.Sverige har aktivt verkat för att så många stater sommöjligt skall ansluta sig. 1995 kommer frågan om avtaletsförlängning upp, och många länder hävdar att omkärnvapenstaterna inte inlett förhandlingar om ettfullständigt provstopp , kommer inteatt förlängas. Det viktigaste nu måste vara att förhindraspridningen av kärnvapen till flera länder.Sverige bör aktivt verka för en förstärkning av och för att kärnvapenmakterna fullt ut leverupp till sina förpliktelser i . bör aktivtarbeta för att NPT-fördraget förlängs efter l995.En kärnvapenfri zon i NordenEn enhällig riksdag har under en följd av år uttalat sigför en kärnvapenfri zon i . har totaltförändrats och en kraftig kärnvapennedrustning påbörjats.Tiden är nu mogen för att aktualisera den nordiska zonen.Kärnvapenfria zoner måste ses som viktiganedrustningssteg genom att det främjar processen för enkärnvapenfri värld.Sverige bör ta initiativet till förverkligandet av ennordisk kärnvapenfri zon snarast.Kärnvapenanvändningens olaglighetSäkerhet för framtiden kan inte bygga på tillit tillkärnvapen. Därför måste på lång sikt möjligheten tillkärnvapenanvändning elimineras.Ett viktigt politiskt steg vore att folkrättsligt förbjudaanvändning av kärnvapen. tog vid FN:s 40-årsjubileum upp frågan och ansåg att ''vi bör övervägamöjligheten att i internationell lag förbjuda användningenav kärnvapen''.Under l980-talet framstod allt tydligare att statersförhållanden till icke-användning av kärnvapenkonstituerade en begynnande process av sedvanerätt.Grunden för en ny lag, sedvane- likaväl som avtalsbaserad,existerar redan.I den nya internationella situationen är det lämpligt attutnyttja och stärka den pågående processengenom att förhandla fram internationellaöverenskommelser eller förstärka negativasäkerhetsgarantier för att ytterligare minska risken föranvändning av kärnvapen.Kravet på att alla kärnvapenmakterna skall förbinda sigatt inte använda kärnvapen först är fortfarande likaaktuellt. Om alla kärnvapenmakter gjorde likadanautfästelser, skulle det i praktiken resultera i ett förbud motanvändning av kärnvapen. Sådana utfästelser skulle sedanföljas av en internationell överenskommelse om totalförbudmot användningen av kärnvapen. Ett sådant absolut förbudi internationell lag skulle utgöra bas för vidarekärnvapennedrustning, ledande till fullständigt avskaffandeav alla kärnvapen.Frågan om kärnvapenanvändningens laglighet har nuaktualiserats genom att WHO vid sitt möte l993 medstor majoritet beslöt att av i Haagbegära ett uttalande om kärnvapenanvändning -- motbakgrund av deras medicinska och miljömässiga effekter --kan anses vara i överensstämmelse med internationell rätt.Regeringarna skall till före junimånad l994 ge sina synpunkter tillkänna.Det råder enligt vår mening ingen tvekan om attkärnvapenanvändning utgör ett brott mot flerainternationella principer för att skydda civilbefolkningen ikrigstid. , Nürnbergsprinciperna ochWHO:s konstitution är exempel på detta.Den bör dels klarlägga förInternationella Domstolen att kärnvapenanvändning intestår i överenstämmelse med internationell rätt, dels läggafram förslag om icke-första användning, icke-användningoch olagligförklarande av användning av kärnvapen.PlutoniumEtt annat viktigt område att få kontroll över är detmaterial som använts för kärnvapen; plutonium ochhöganrikat uran. Det finns ett stort och växande överskottoch en inadekvat internationell kontroll. Det finns i världeni dag uppskattningsvis plutonium och av höganrikat uran, båda direkt användbara somkärnsprängämne, enligt en SIPRI-studie. Att kontrolleraoch göra sig av med dessa enorma kvantiteter är en av destörsta utmaningarna som det internationella samfundetmöter.Det finns ingen officiell internationell statistik, dåinformationen oftast är hemlig och de som har material förcivilt bruk endast lämnar uppgifter under förutsättning attde förblir konfidentiella. är en uppskattning,grundad på varje lands militära och civila program. bör upphäva hemlighetsmakerietkring dessa material och FN bör publicera statistiköver varje lands, inklusive kärnvapenmakternas, lager avplutonium och höganrikat uran.Den bör i FN lägga förslag om ettobligatoriskt register över varje lands lager av plutoniumoch höganrikat uran.FN-kontroll av kärnvapnenGenom skapades fyra nyastrategiska kärnvapenstater, varav tre som inte skrivit undericke-spridningsavtalet. , och Ukrainahar sedermera signerat och även harutfäst sig att föra sina kärnvapen till för attförstöras, ett beslut som parlamentet dock ännu intebekräftat. Användningskoden för kärnvapnen finnsvisserligen i den ryske presidentens händer, men det råderfortfarande oklarhet om hur besluten om användning avdessa vapen tas.Utöver de strategiska kärnvapnen finns i det f.d.Sovjetunionen tusentals taktiska kärnvapen utan klarkontroll. Detta är mycket oroande. Kärnvapen kan inteförenas varken med säkerhet eller stabilitet därför måstekärnvapennedrustningen fortsätta med ökad intensitet motmålet, en kärnvapenfri värld.Åren efter diskuterades i FN påförslag av att ställa kärnvapnen under internationellkontroll. Avsikten var att förhindra en okontrollerbarkärnvapenkapplöpning. Grundtankarna i planen bör nu tasupp till förnyad diskussion med anledning av den nyasituationen i världen. En början kan göras genom att ettinternationellt kärnvapenregister i FN:s regi snabbtupprättas, omfattande alla nationella arsenaler.Sverige bör i FN föreslå att kärnvapnen ställs underinternationell kontroll och att ett internationelltkärnvapenregister upprättas.8. Militären och miljönRisken för ett storkrig har dramatiskt minskat och enkraftig nedrustning pågår av såväl konventionella vapensom kärnvapen. Men andra hot växer och särskiltdå det internationella miljöhotet. Resurser som användspå den militära sidan borde kunna användas för att skydda,förbättra och återställa miljön. Dels behöver resursermobileras för att effektivt möta hotet av den globalamiljöförstörelsen, dels finns inom den militära sektornadekvata resurser som kan användas för detta ändamål.En särskild FN-studie har genomförts under svensktordförandeskap, vars eniga förslag fördes in iförberedelserna för UNCED.Några av de förslag som rapporten ger över möjlig civilanvändning av militära resurser är: satellitteknologi förövervakning av jordbruk, torka, miljö m.m.,skogsplantering och annan markvård i tredje världen, u-hjälpsinsatser bl.a. i form av transporter ochkatastrofarbete, kalkning av sjöar och skogar med hjälp avmilitära flygplan och fartyg, bekämpning av oljeutsläpp ochforsknings- och utvecklingsresurser för globalamiljöinsatser.Studien föreslog bl.a. att FN skall sätta upp eninternationell miljöräddningstrupp -- ett slags grönabaskrar -- för att rädda och återställa miljön när ett land såbegär. FN bör också fungera som en kunskapsbank förinternationellt utbyte av information om aktuella nationellaerfarenheter.Varje land bör granska vilka militära resurser som kananvändas för miljön och göra upp en nationell aktionsplan.Viktigt är att alla militära aktiviteter följer miljöregler ochlagar och att militären återställer den miljö de skadat.Vid aktualiserades rapporten i detsvenska talet men inga konkreta förslag lades fram frånsvensk sida. Motståndet mot att ta upp militären och miljönunder UNCED var stort, framför allt från den dåvarandeadministrationen i USA.Med den nya administrationen i kan förändringarförväntas. Vicepresident har fört fram liknandeförslag i senaten redan l990 och via ETF (EnvironmentalTask Force) har en grupp vetenskapsmän givits tillståndatt arbeta med hemlig teknologi inom försvarssektorn iavsikt att utnytta detta i miljöarbetet. Senaten har förSERDP (andDevelopment Program) anslagit l80 l993,varav l00 från försvarsbudgeten.Sverige bör i FN aktivt verka för att militära resurseranvänds för att rädda och återställa miljön i enlighet medförslagen i och fullfölja nationellaförslag; göra upp en nationell aktionsplan för hur militäraresurser kan användas för miljön och tillse att militärenåterställer den miljö de skadat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om initiativtill internationell konflikthantering i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om formeroch resurser för stärkta svenska insatser i fråga omförhandling, medling och försoning i nationella ochinternationella konflikter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om F 2-anslagets inriktning,mottagare, utformning och nivå,4. att beslutar att anslaget , Information ochstudier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling,ökas med utöver regeringens förslag,således , samt att anslaget A 1,reduceras med motsvarande belopp.5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ för att utvidga ESK:smandat och utöka ESK:s resurser,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ i FN och ESK isyfte att få till stånd minskade utgifter för militärarustningar och motsvarande satsning på FN:s förebyggandeåtgärder,7.