mot · GH02Jo220 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningSedan beslutet om en ny jordbrukspolitik fattades våren1990 har förutsättningarna för svensk jordbruksnäringändrats. Tanken bakom beslut var att svensktjordbruk skulle anpassas till vad som kunde avsättas på densvenska marknaden. Vid en ökad internationell handelskulle importen öka. Därvid skulle en allt lägreandel av den svenska livsmedelsmarknaden komma attförses med inhemskt odlade produkter.Genom riksdagsbeslut har synen på svensktjordbruk förändrats. finns anledning att räkna med attsvenska livsmedel kan exporteras. Kommer attanslutas till den gemensammma marknaden också förjordbruksprodukter finns avsättningsmöjligheter försvenska livsmedel i . Därmed kan en större andel avjordbruksmarken användas för livsmedelsproduktion.Redan nu sker en viss export av fläsk och kyckling tillDanmark. Det är dels ett resultat av en lyckosam satsningpå djurhälsa och hygien, dels kronkursens anpassning. Enökad efterfrågan på inhemskt producerat nötkött kannoteras. Det är sannolikt ett resultat av ett ökatkonsumentmedvetande.Ökat konsumentmedvetandeEtt ökat konsumentmedvetande ökar efterfrågan påbiologiskt fullvärdiga livsmedel. Konsumenten blir ocksåmera miljömedveten och kräver miljövänligaodlingsmetoder. Svenskt jordbruk kan ha nytta av att tavara på dessa trender. har särskilt godaförutsättningar att klara ett miljövänligt och ekologisktanpassat jordbruk. Miljöbelastningen från omvärlden ärper arealenhet som regel låg. Klimatet är gynnsamt. Störredelen av jorden är tjälad. Detskapar en god jordstruktur. Kylan dämpar trycket frånskadegörarna. Strävan inom jordbrukssektorn att bli ett avde renaste och miljövänligaste jordbruken i världen gerSverige konkurrensfördelar på den växande internationellamarknaden. Dock innebär miljöbelastningen i form avförsurning, kvävenedfall med mera från industrier ochökande trafik, ett växande problem. Särskilt i södra ochvästra , som får ta emot mycket luftföroreningar frånandra länder, behöver luftföroreningarna minska kraftigt.Sverige bör därför både på det nationella ochinternationella planet kraftfullt verka för att få till ståndutsläppsreduktioner.Ett väl fungerande jordbruk som täckerlivsmedelsbehovet är en nationell tillgång som ärgrundläggande för välstånd och trygghet. Vi har skyldighetatt förvalta den oersättliga resurs som den odlade jordenutgör så att dess förmåga att avkasta livsmedel av godkvalitet inte försämras.UtbildningProduktionen av livsmedel bör ske i god samklang medvad som efterfrågas på marknaden. Samverkan mellanproducenter och konsumenter är en nödvändigförutsättning för bra produkter. Utbildningen ska inteensidigt vara inriktad på optimal ekonomi för det enskildaföretaget utan kompletteras med helhetsyn. Därvid börbeaktas vad olika åtgärder innebär i fråga om nationell ochglobal förbrukning av råvaror. Hushållningsällskapen,lantbruksuniversitetens och lantbruksskolornas jordbrukkan nyttjas för att utveckla lokalt anpassad odlingsteknik.Lantbruksuniversiteten har en viktig funktion när det gälleropartisk, objektiv forskning och utveckling av olikaodlingsmetoder. Alla som genomgått samhällsstöddlantbruksutbildning bör ha tillägnat sig motivation för attutveckla resursbevarande ekologisk odling.Hushållningssällskapen har olika förutsättningar i olikadelar av landet. Där förutsättningar finns bör deras ställningstärkas i rådgivningen och utbildningen.Åkermarken har blivit alltmer förorenad bland annat avtungmetaller som tillförts genom användning avgödselmedel, kalk och växtskyddsmedel men också genomnedfall från luften. Tunga jordbruksmaskiner har lett till attåkermarken på vissa håll blivit alltmer kompakt och ökadensidig odling har sänkt matjordens humusinnehåll. Dettahar tillsammans lett till att åkermarkensproduktionsförmåga minskat. Höjda gödningsgivor för attkompensera detta leder till ökat näringsläckage. Detta i sintur innebär ett hot. Grundvattnet kan inte användas somdricksvatten och näringsläckaget leder till övergödning avvattendragen. Det krävs därför goda kunskaper hosnäringens utövare för att bemästra dessa problem. I dennödvändiga fortbildningen för näringens utövare på dessaområden skulle Hushållningssällskapen kunna spela enstörre roll.Jordbrukssektorn drabbas också av miljöskadorförorsakade av verksamheter utanför sektorn såsomexempelvis försurningen, luftburna tungmetallutsläpp ochför höga marknära ozonhalter. Både nationella ochinternationella åtgärder krävs för att undanröja dessaallvarliga hot.De flesta lantbrukare vill bedriva ett jordbruk isamklang med naturen. Får de del av de ökade kunskapernasom forskningen kommer fram till och utformasekonomiska styrmedel på ett sådant sätt att det brukandesom är bra för miljön också är lönsamt för lantbrukaren,finns förutsättningar för en långsiktigt stark näring. Enanslutning till den gemensamma marknadens regelverk ochstödnivå skapar vissa förutsättningar. Dock bör beaktas attäven om har goda förutsättningar för miljövänligtjordbruk så innebär vårt kallare klimat, kortareväxtodlingssäsong och högre transportkostnader störreproduktionskostnader än i flera av konkurrentländerna.Den väsentligt lägre andelen åkerareal perkvadratkilometer än i konkurrerande länder förstärkerkostnadsskillnaderna. Beaktas detta bör stödet tilljordbruket i hamna på en högre nivå än snittet i dengemensamma marknaden.Ändrade stödformerBudgetpropositionen medför ett lägre sammantaget stödtill jordbruket därför att mjölkkobidraget upphör. Med''omställning 90'' fanns farhågor att mjölkproduktionenskulle minska i skogs- och mellanbygderna för att iställetöka i slättbygderna. Ett upphörande med mjölkkobidragetinnebär att skogs- och mellanbygderna relativt förlorarmera. Skogs- och mellanbygderna liksom det ekologiskalantbruket har en större andel vall. Denna är intestödberättigad enligt reglerna för nuvarande arealbidrag. Idessa bygder betyder jordbruket mycket för att hållabygden levande. Som framgår av budgetpropositionentyder tillgängligt material på att osäkerhet inför framtidenleder till passivitet i skogsbygderna. De väckta tankarna atti samklang med EGs stödbestämmelser ordna ett stöd tillsödra skogs- och mellanbygder samt ochGotland bör därför konkretiseras. I detta stöd bör då ingåett arealstöd för . För att stödet skall bidra till enlevande landsbygd kan det kopplas till kravet att det endastlämnas om det finns en relation mellan gårdens djurhållningoch stödberättigad vallareal.På sikt bör man eftersträva att arealstödet till jordbruketlämnas till all åkerareal. Det skulle underlättakontrollverksamheten.Omställningsarealen i väntelägeEn fråga som är olöst är huromställningsareal i omställning-90 som inte ställts om skallbehandlas . majoritet godtog interegeringens förslag om ett återbetalningskrav på 2 000kronor per ha för den areal som anmälts för omställningmen som av olika orsaker förblivit i vänteläge. Vi finner detrelevant att den del av omställningsarealen som inte blivitvaraktigt omställd utan ligger i vänteläge kan jämställasmed den trädesareal som finns i EG. Eftersom EG:strädeskrav omfattar en lägre andelen av åkerarealen än denarealandel som omfattas av ''omställning 90'' borde detredan nu klargöras under vilka villkor omställd areal somligger i vänteläge kan överföras för odling av grödor förvilka arealstöd lämnas. En möjlig lösning kunde vara attden som redan nu vill återföra areal återbetalar en sjättedelav erhållet bidrag som återstår till och medodlingsäsongen 1996.Areal för vilken inte återbetalning sker och som intevaraktigt omställts bör betraktas som icke stödberättigadåker. Efter en karenstid under vilken ingetarealstöd utgår för denna areal bör den utanåterbetalningskrav kunna återföras till areal för vilkenarealstöd utgår /1999 om odlingen i övrigtuppfyller vilkoren för arealstöd.Även med en lyckad satsning på nischprodukter förexport kan man räkna med ett svenskt spannmålsöverskott.Detta kan mötas med att mark trädas eller läggs i jordbank.Budgetpropositionen innehåller förslag om att närmare 75miljoner kronor anvisas till forskning och utveckling avmiljövänlig bioenergi. Till investeringstöd avsätts närmare200 miljoner. Vi föreslår att användningsområdet för dessapengar vidgas så att det kan användas för forskning ochutveckling av andra industrigrödor som kan odlas pååkermarken, samt för utveckling av ekologiskt lantbruk.Villkor bör uppställas att de industrigrödor som odlas inteäventyrar möjligheten att vid behov återföra marken förlivsmedelsproduktion.Pengarna borde också kunna användas för odlingsstödtill grödor som vi har underskott på i den inhemskaproduktionen i förhållande till landets konsumtion.Ekologiskt lantbrukDet ekologiska lantbruket omfattar avåkerarealen. Efterfrågan på ekologiskt odlade produkter ärmycket större än den nuvarande produktionen. Vi gör denbedömningen att bör det finnas avsättning förekologiska produkter från en betydligt större areal.Budgetpropositionen innehåller förslag om ett stöd på 10miljoner kronor till det ekologiska jordbruket. Enligt våruppfattning bör detta användas som ett arealstöd förlantbrukare som ställer om mark för ekologisk odling.Arealstödet bör lämnas för den tid marken ligger i karantäninnan den blir KRAV-godkänd.Ekologiska odlare gör den bedömningen att detekologiska jordbruket förlorat ungefär 16 miljoner kronorpå förändringar till följd av ändrad prissättning påimportprodukter. Vår närmare syn på det ekologiskajordbruket framgår av motion 1992/93:Jo223. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hushållningssällskapens ställningi den lokala rådgivningen och utbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om under vilka villkor ivänteläge kan återföras till livsmedelsproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att konkretiserautformningen av ett särskilt stöd för skogs- ochmellanbygdernas jordbruk i mellersta och ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel som avsatts förforskning och utveckling av miljövänlig bioenergi också fåranvändas för forskning och utveckling av andraindustrigrödor, ekologiskt lantbruk m.m.