mot · GH02A450 · 1994-01-25 00:00:00 — LägesbeskrivningUnder ökade antalet personer i arbete iDalarna på ett markant sätt, från 128 200 till 141 600. Främst gynnade utvecklingen kvinnorna. Derasförvärvsfrekvens ökade från . En stor del av ökningenhänför sig till en starkt expanderande tjänstesektor.Utvecklingen innebar ökat välstånd och jämställdhet förlänets innevånare. Ungdomar kunde planera sina liv medförutsättningen att det fanns arbete att få.I dag är situationen radikalt förändrad, antalet personeri arbetskraften i länet har minskat från 145 000 (1990) till drygt 123 000 (1993). Det motsvarar en minskning , vilket är den största minskningen i landet. Man kanha olika uppfattning om vart alla dessa människor har tagitvägen, men det är ostridigt så att en stor andel av dem harför alltid lämnat arbetsmarknaden och kommer inte attkunna bidra till de gemensamma resurserna i framtiden.Av de som fortfarande finns kvar i arbetskraften är 23 000--24 000 övertaliga -- alltså arbetslösa. En tredjedel av dessaär i någon form av arbetsmarknadsåtgärd. Endast 3 000 utbildar sig genom länsarbetsnämndens försorg.Detta är inte kritik mot nämnden, tvärtom, den gör ettmycket bra arbete men med en så hög arbetslöshet är detomöjligt att undvika att en stor andel arbetslösa går påkontantstöd eller är i passiva åtgärder. Antaletlångtidsarbetslösa närmar sig nu 6 000 personer. Andelen ungdomar av de arbetslösa är 25 %.Större delen av arbetslösheten kommer från det privatanäringslivet. Länets industriella bas är allvarligtunderminerad. Detta avspeglas också i att av de arbetslösa är män. I våra basnäringar har mångaarbeten försvunnit utan att produktionen därför har sjunkiti motsvarande mån. Det senaste exemplet är som varslar 240 anställda i och säger sigändå behålla samma produktionsvolym.LandstingetLandstinget har varslat 800anställda, och det kan bli fler. Om detta varsel går över iarbetslöshet innebär det en ytterligare stark försvagning avlänets arbetsmarknad. Från landstingsledningens sida harman ambitionen att ingen av de varslade skall gå ut i öppenarbetslöshet, men detta förutsätter att länsarbetsnämndenkan hjälpa till att finansiera de åtgärder man planerar.Landstinget är självt berett att satsa förändamålet.Länsarbetsnämndens rollUnder budgetårets första halva har av länsarbetsnämndens anslag förbrukats. Det finns40 över på anslaget förarbetshandikappade. AMS har begärt tillbaka från nämnden. Det finns alltså utrymmeför ytterligare insatser från nämndens sida det som läggerhinder i vägen är regelsystemet. Om kundetillgodogöra sig t.ex. bidrag för utbildningsvikariat utan attvikarien först måste vara försatt i arbetslöshet, skulle mankunna undvika att de varslade blir öppet arbetslösa.Landstingets nuvarande planering medger ett sådantåtagande till , men kan rimligen tillämpas under längre tidoch därigenom kanske förhindra att varslen fullföljs.Detta förutsätter dock att kan få ekonomiskhjälp av länsarbetsnämnden att genomföra planerna.Bygg- och träindustriDen utomordentligt dåliga byggkonjunkturen har slagitmycket hårt mot . Byggarbetslösheten är denhögsta i landet, . Den innebär också att antalet anställda i träindustrin(exkl. sågverk) har halverats . Länetshusfabriker hade 478 träindustriarbetare anställda 1990 --nu är det 38 kvar. Bostadsinvesteringarna förväntas sjunkamed . Följderna för kan inteöverskattas eftersom en stor andel av våra industrier ärbyggberoende och det blir inte bättre av att de ofta ligger iglesbygd eller på små orter. I en särskild motion utvecklarvi vår syn på de träfiberbaserade näringarna och derasutvecklingsmöjligheter.För att långsiktigt stärka träindustrin bör regeringenuppdra åt att upprätta ett nytt träprogram. I dettasammanhang bör också resurser avsättas för att TRÄTEKskall kunna inrätta ett trätekniskt centrum i länet.I dag finns det många tomma lägenheter i länet, menantalet motsvarar inte ens de tre årsklasser ungdomar somnu är ''mambos''. dessa ungdomar kanefterfråga en egen bostad är bostadsbristen ett faktum. Detenda bostadsbyggande som planeras i kommunerna äräldreboende. Åtgärder måste nu till för att få i gångbostadsbyggandet i länet, dels för att inte utplånabyggbranschen, dels för att motverka en framtidabostadsbrist. Enligt Byggentreprenörerna minskarbostadsinvesteringarna , det motsvarar en sänkning av BNP första året och andra året. Förslag på detta område för vi fram i ensärskild motion.InfrastrukturDet infrastrukturprogram som det talats mycket om mensom det inte blivit mycket bevänt med måste göras betydligtstörre och radikalare. Trots att summorna kan tyckas storamotsvarar de bara en bråkdel av det bortfall som ägt rum ibyggsektorn.För del måste bärigheten på vägnätetförbättras radikalt för att garantera skogsindustrinsråvaruförsörjning. Skogsindustrin kräver kontinuerligtillförsel av färsk råvara året om. Kombinationenavståndsrelaterad prissättning på skogsråvaran ochavstängda vägar riskerar att bli förödande för länetsskogsbruk. Därför måste avsevärda resurser satsas för dettaändamål. I en särskild motion tar vi upp problematikenkring Trätåg i Dalarna.För del har det under nuvarande planperiod(1991--2000) anvisats i länstrafikanslaget (LTA). Vid densenaste inventeringen kunde behovet fastställas till 6miljarder kronor. Med den medelstilldelning som gällerskulle det ta att bygga bort bristerna. Till detta skallläggas att länet varit kraftigt missgynnat i desysselsättningspaket som delats ut --92. Länethar fått mycket lite pengar till järnvägssatsningar och inteen krona till länsjärnvägarna. Vi kräver därför extratilldelning till länet enligt följande:Bergslagspendeln64 mkrVästerdalsbanan60 mkrGryksbobanan15 mkrGodsjärnvägar, Mora10 mkrNy järnvägsbro i ca.15 mkrVäg 247Ludvika--Stensbo90 mkrVäg 266Uppbo--Trollbo30 mkrVäg 293Ängesgårdarna--Tallen95 mkrVäg 294Falun--Österå40 mkrVäg 666Infart mkrVäg 929Leksand--Romma35 mkrVäg 1053Förbi Sälenstugan30 mkrYtterligare förslag på vägområdet ger vi i en annanmotion.Statliga verksamheterI finns både Vägverketsoch . Det innebär att det finns ettmycket stort kunnande på det transporttekniska områdetkoncentrerat till . Detta förhållande skulle kunnaförstärkas och leda till goda synergieffekter om VTI ocksålokaliserades till Borlänge.Apoteksbolagetshuvudkontor kan med fördel lokaliseras till . Ensådan lokalisering skulle innebära väsentligt billigare hyrorför företaget och innebära ett välkommet tillskott förAvesta kommun.Omstruktureringen av statliga verk ochmyndigheter har inneburit att 350 statliga arbetenförsvunnit från länet . Detta är djupt olyckligteftersom det utarmar länet och spolierar de kostnader somstaten en gång tagit för att utlokalisera statlig verksamhet.Enligt vår uppfattning bör regeringen finna former för attkompensera länet för detta onödiga bortfall av arbeten.Telekommunikationerna blir allt viktigare. För att helaDalarna skall kunna utvecklas till en stark region och intebli marginaliserat krävs att telenätet i hela länet får denhöga standard som fordras för dagens och morgondagensdatakommunikation.Ungdomar -- personalutveckling -- utbildningsfrågorRegeringen bör göra upp med kommuner ochlandsting om kostnaden för att behålla befintlig personal; ensådan lösning ställer sig billigare för staten och är oerhörtmycket bättre för de anställda och för medborgarna. En vägatt gå för att uppnå detta är att länsarbetsnämnderna får blimera ändamålsstyrda än regelstyrda.Trots att regeringenskryter med ''att aldrig har så mycket satsats påarbetsmarknadspolitiken'', så har aldrig i modern tid så storandel av de arbetslösa varit hänvisade tillkontantersättning. Detta är slöseri. En betydligt störreandel av de arbetslösa bör vidareutbildas, det är bra förlandet och det är bra för individerna. Vi ser det somangeläget att arbetsförmedlingar och länsarbetsnämndernafår bättre resurser och friare medelsanvändning. ''1 000-kronan'' är en sådan åtgärd som med framgångpraktiserats i , metoden ger arbetslösa meningsfulltarbete och samhället får något tillbaka av satsade pengar.I är antalet människor med högre utbildningmycket lågt. Det har också visat sig att de ungdomar som är arbetslösa är hänvisade till utbildningar som interesulterar i jobb. Det dessa ungdomar är i behov av ärmöjlighet att få en högre utbildning vid högskola.Det är därför mycket viktigt att högskolorna i regionermed hög arbetslöshet och med låg utbildningsprofil får ettutökat antal högskoleplatser för att stärka regionenoch ge människorna där utbildningsmöjligheter som ärlikvärdiga med bättre lottade regioner. Ge också LANmöjlighet att, ur en pott högskoleplatser avsedda för utsattaregioner, upphandla utbildningsplatser för de personer somav någon anledning ej deltar i den reguljära utbildningen.Högskolefrågorna i övrigt behandlar vi i en särskildmotion.Ungdomsarbetslösheten är oerhört stor i länet,vilket är ett allvarligt samhällsproblem som kaninnebära att en hel generation förlorar sin produktivaförmåga. Ungdomar som avslutat sin utbildning måste fåprova sina krafter och sin förmåga i riktiga arbeten.Ungdomspraktik är bättre än ingenting. Men det måsteställas högre krav på vad unga människor får uppleva i sinförsta kontakt med arbetslivet. Ungdomspraktik innebär attden första erfarenheten är, att i arbetslivet fifflas det medregler och bestämmelser. Vi kräver på lite sikt ett systemdär ungdomar introduceras på arbetsmarknaden i ordnadeformer och med lön och anställningsvillkor som regleras ikollektivavtal.I väntan på att den socialdemokratiska politiken skallåterskapa en ordinarie arbetsmarknad för de unga måste deges möjligheter till högskole- och vuxenstudier genom envettig studiefinansiering. Helst skall studiefinansieringenpremiera studier, nu diskrimineras de som väljer studierframför passiv arbetslöshet. För den som är berättigad tillarbetslöshetsersättning bör utbildningsbidraget vara . Kraven på arbetskraften har stigit markant sedan1970-talet -- då fanns formulerade krav om utbildning ocherfarenhet för hälften av de lediga arbetena. gäller dettai av fallen. Detta förhållande understryker hurutomordentligt viktigt det är att arbetslösa utbildas ochutvecklas, inte passivt uppbär kontantersättning.I länetär investeringsviljan mycket låg, företagenslår snabbt i kapacitetstaket vid en produktionsökning. I deundantagsfall där företag är beredda att investera är detstora svårigheter att lösa finansieringen. I sitt trevande efteren ny policy för utlåning blockerar bankerna ofta önskvärdainvesteringar. Regeringen måste sätta press på bankerna föratt få en bättre tingens ordning. De riskkapitalbolag somregeringen bildat har placerat av sitt kapital i näringslivet, och knappast något i vårtlän. Vi lägger fram förslag på detta område i en separatmotion.Tillåt direktavskrivning för byggnader iindustrin, och för maskiner i hemmamarknadsindustrin.Reparations-, om- och tillbyggnadsprogram ()Inför ett ROT-program enligt socialdemokratiskmodell. Här finns stora möjligheter att skapa arbeten ochsamhällsnytta. Utöver vad som föreslås i densocialdemokratiska partimotionen kan ombyggnad avöverblivna tomma kommunala lokaler subventioneras.Därigenom kan dessa lokaler komma småföretagen till del.Det är vår erfarenhet att tillgång på lokaler i sig stimulerarnyföretagande och etableringar. En sådan subventioneringskulle också kunna underlätta kommunernas övertagandeav landstingens sjukhem. Ett investeringsbidrag på för bygginvesteringar på den privata sektorn i vårt länborde också ge långsiktig nytta.Många offentliga lokalerär svåra att använda för handikappade. Särskilda resurserbör avsättas för att öka tillgängligheten i dessa lokaler.Förhindra utstämpling och utslagning av arbetskraft genomen kraftig ökning av beredskapsarbeten.ArbetslivsfondenArbetslivsfonderna kommer att upphöra. har fondernas arbete inneburit en bättremiljö och nytänkande i arbetsorganisationsfrågor. Underarbetet har fonderna byggt upp en avsevärd kunskap omdenna typ av arbete och om företagen i sitt område. Det ärviktigt att denna kunskap tas tillvara och nyttiggörs även iframtiden. Därför bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag som möjliggör detta.Kvinnorna och arbetsmarknadspolitikenI dagsläget har arbetslösheten drabbat män i betydligtstörre utsträckning kvinnor. Men kvinnorna återfinns ibetydligt större utsträckning än männen i okvalificeradearbeten och är därför sämre förankrade påarbetsmarknaden och därmed på sårbarare änmännen. Det är därför utomordentligt viktigt att samhälletmålmedvetet och långsiktigt arbetar för att kvinnorna kanstärka sin position i arbetslivet. Detta sker lämpligen genommålinriktad arbetsmarknadsutbildning för arbetslösakvinnor och genom att jämställdhetsplanerna har dennainriktning för de kvinnor som fortfarande har ett arbete. --Den höga arbetslösheten är förvisso ett stort problem. Mendet är också det ofrivilliga deltidsarbetet. Det är kvinnornasom helt dominerar denna grupp. Kombinationen låg lönoch deltidsarbete innebär i många fall fattigdom, vilketborde vara ett okänt begrep i vårt land. Den arbetsrättsligalagstiftningen bör ändras så att deltidsarbetande fårförtur att utöka sin arbetstid när omständigheterna medgerdetta.ExportkrediterExportkreditgarantier har blivit ett viktigtkonkurrensmedel på världsmarknaden. Svenska företag ärklart missgynnade i denna konkurrens. En översyn börsnarast göras för att skapa förutsättningar för ett bättreexportkreditsystem. Även detta område behandlas i ensärskild motion.VattenkraftStaten bör ta ansvar för att effektiviseringsåtgärdervidtas i äldre vattenkraftverk och för att möjlig vattenkraftbyggs ut.Samordning av olika politikområdenVi ser det som mycket angeläget att det bedrivs ennäringspolitik och en ekonomisk politik som stimulerarutvecklingen av länets näringsliv -- det räcker inte med baraarbetsmarknadspolitik i den djupa vågdal som länet ochlandet befinner sig i. Men det är av stor vikt attnäringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärderutformas så att de förstärker varandra, vilket förutsättersamordning och regional förankring på ett tidigt stadium iprocessen.Utveckla de små och medelstora företagenUnder senare år har arbetslösheten ökat dramatiskt ihela landet. Industrin spelar en allt mindre roll för att skapasysselsättning. av den yrkesverksamma befolkningen arbetar nuinom industrisektorn.I nu rådande efterfrågeunderskott på den inhemskamarknaden har små och medelstora företag somföreträdesvis är verksamma på hemmamarknaden fåttuppenbara svårigheter. Många företag har gått i konkursoch många utnyttjar inte sin produktionskapacitet fullt ut.Exportindustrin däremot har med hjälp avnedskrivningen av den svenska kronan tagit hem nya orderoch har en bra orderingång.Konkurrensläget för svensk exportindustri har förbättratsdramatiskt, framför allt för företag med högteknologiskproduktion.Det är naturligtvis bra att någon del av det svenskanäringslivet är framgångsrikt, men det bäddar också förproblem genom den tudelning av ekonomin som detinnebär. För de hemmamarknadsberoende företagen ärregeringens omfattande skattelättnader för företagen ochaktieägarna ingen hjälp, eftersom man inte har en sådanlönsamhet att man i någon högre utsträckning kan göra signytta av den typen av åtgärder.Från årsskiftet började att gälla. Med detfår svenska företag nya konkurrenter på sinhammamarknad, men blir också en storEuropamarknad tillgänglig. Det är därför angeläget attstärka små och medelstora företags internationellakonkurrenskraft. Därigenom gör vi den framgångsrikaexportsektorn större, vilket måste ses som en stor fördel urdet nationella perspektivet.Kunskaper i språk, marknadsföring, internationellhandelsrätt och teknologi kommer att bli nödvändigaverktyg för företagen om de skall kunna dra nytta av demöjligheter som öppnar sig.För företag i glesbygd och de med långatransportavstånd till sin marknad är det dessutom angelägetatt man genom förbättrade kommunikationer ochtransportstöd ser till att det geografiska läget inte utgör konkurrensnackdel som menligt påverkar dessaföretags möjligheter att nå ut till exportmarknaden.Vi motionärer anser att det finns goda förutsättningar attskapa ett bra klimat för företagsutveckling genom en bredkunskaps- och kompetensutveckling riktad motsmåföretagen. Läggs resurserna för detta pålänsstyrelserna ökar det förutsättningarna för samordningav de regionala krafter som är beredda att göra en insats.Ett program med inriktning mot exportsatsningar för attstärka småföretagens ställning på den internationellamarknaden ser vi som mycket angeläget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring avarbetsmarknadspolitiska medel till för attbereda varslade anställda sysselsättning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättandet av ettträprogram,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett träteknisktcentrum i ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för att fåi gång bostadsbyggandet, s25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extra tilldelning av pengar förinfrastruktursatsningar i ,36. att hos regeringen begär förslag om att flyttaVTI till ,37. att hos regeringen begär förslag om att flyttaApoteksbolagets huvudkontor till ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör kompenseras förbortfallet av statliga arbeten,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om telenätets standard iDalarna,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regelstyrningen avlänsarbetsnämnderna,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av antalethögskoleplatser i regioner med hög arbetslöshet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsarbetsnämndernasmöjligheter att upphandla högskoleutbildning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomspraktik,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiefinansieringens premieringav studier i förhållande till kontantstöd,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bankernasutlåningspolitik,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktavskrivning avinvesteringar,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombyggnad av överblivnakommunala lokaler,218. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bygginvesteringar på den privatasektorn,219. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombyggnad av''Ädelfastigheter'',20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda resurser för ökadtillgänglighet för handikappade till offentliga lokaler,221. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning av antaletberedskapsarbeten,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillvaratagandet avArbetslivsfondens kunskaper och erfarenheter,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka kvinnornas position påarbetsmarknaden,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsplanernasinriktning,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om deltidsarbetandes förtur attutöka sin arbetstid,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om exportkreditgarantier,127. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder avseendevattenkraft,128. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regional samordning av närings-och arbetsmarknadspolitiken,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade kommunikationeroch transportstöd för företag i skogslän och glesbygd,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för företagsutveckling ismå och medelstora företag,131. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett program för exportsatsningarmed regional förankring.1