mot · GH02A815 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är kvinnorna som har valt att frivilligtförkorta sin betalda arbetstid för att familjens vardag skallkunna fungera. Resultatet av detta blir att kvinnor tjänarmindre. Andra konsekvenser blir även låg sjukpenning ochpension.Samhället har allt att vinna på införandet av ensextimmarsdag. Livskvalitén ökar både för dem som arbetarför mycket och för dem som inte har något arbete alls. Denenskilde kommer att ha mer tid att engagera sig i detoffentliga livet, familjen och fritiden. Med en förkortadarbetsdag för alla får också männen en verklig möjlighet attengagera sig i familjens vardag utan att behöva ge upp enyrkeskarriär.Målet är att alla skall få en normalarbetstid på 30 timmarper vecka vilket i sin tur ger utrymme för en arbetsdag . En daglig förkortning av arbetstiden skulle gealla rättvisa möjligheter att konkurrera påarbetsmarknaden. Kvinnor och män skulle då jämställas.Nya undersökningar visar att både män och kvinnor ärberedda att gå ner till 6 timmars arbetsdag och samtidigtacceptera en lönesänkning om detta ger jobb till flera.Lösningen måste vara att den enskilde arbetstagaren i ettlängre perspektiv successivt trappar upp lönen samtidigtsom arbetstiden ligger kvar på sex timmar.Vi efterlyser nu en ny utredning som analyserar de totalakonsekvenserna för samhället som en arbetstidsförkortningskulle få. Sedan den förra arbetstidsutredningen gjordes harmycket hänt. Utgångspunkten i den var att det var brist påarbetskraft och arbetstidens längd diskuterades utifråndetta faktum. Vi anser därför att en ny statligarbetstidsutredning bör göras i syfte att sänkanormalarbetstiden.Samma lönLika lön för likvärdigt arbete är en av 90-talets viktigastefrågor. Jämställdheten mellan kvinnor och män, mellankvinno- och mansdominerade yrken måste prioriteras. Enväl fungerande arbetsmarknad är inte könsuppdelad. Det ärden enskilda människans kompetens och intresse som måstevara avgörande. När alla människors kompetens ochutvecklingsmöjligheter tas tillvara, oavsett kön, främjasockså tillväxten i ekonomin.Vi behöver ett könsneutralt arbetsvärderingssystem. Ettsådant skall omfatta både prestationer och krav och dåutformas tillsammans med de anställda. Men metoden böräven användas till jämförelser mellan olika företag ochbranscher. Först med en öppen redovisning av lönerna iföretagen och med en lönestatistik som visar skillnadenmellan mans- och kvinnolöner kan problemet angripas medkraft och kvinnorna på ett sakligt sätt driva sina lönekrav.Det ger också kunskap till löneförhandlingarna. Vi måstefå fler kvinnliga löneförhandlare. Arbetsmarknadens parterhar det största ansvaret för att utjämna löneskillnadernamellan kvinnor och män.Kvinnors företagandeFramtidens jobb kommer att finnas i småföretagen.Kvinnligt företagande är en viktig del av framtidensframgångsrika företagande i hela landet. Andelen kvinnligaföretagare bör öka från till inom enfemårsperiod. För att uppnå den målsättningen krävs rättförutsättningar, rådgivning, stimulans, utbildning ochtillgång till riskkapital.Det finns en oerhörd kvinnokraft runt om i landetmed mängder av idéer; nätverk och olika typer avutvecklingsprojekt växer fram överallt i landet. Det visadeinte minst de länskonferenser somArbetsmarknadsdepartementets ochGlesbygdsmyndighetens projekt på landet höllunder . Därefter fortsätter arbetet med attutveckla kvinnors företagande runt om i landet. Helt klartär att kvinnor har lättare att förstå och värdera kvinnorsföretagsidéer. Därför är det angeläget att samordna ochförstärka alla de resurser, helst kvinnliga, som finns för attstödja kvinnors företagande och arbete på regional ochlokal nivå, t ex hos Utvecklingsfonden, ,landsting och kommuner och banker till regionalaresurscentra för kvinnor. Regeringen har klart uttalat attkvinnors företagande är angeläget, utvecklingsfonderna harfått klara direktiv att stödja kvinnors företagande, NUTEKhar ett projekt för kvinnors företagande o s v. Regionalaresurscentra för kvinnor vore en naturlig konsekvens avdetta.Kvinnors företagande ser annorlunda ut än mäns.Kvinnor startar i mindre skala. De har ofta mindretillväxtambitioner utan att för den skull ha sämreförutsättningar eller möjligheter. I stället har kvinnor enmer realistisk syn på sitt företagande. Kapitalmarknaden ärinte sällan avvisande till att ge lån till kvinnors företag.Enligt vår uppfattning bör de nya utvecklingsbolagen ochriskkapitalbolagen utöka sin verksamhet med garantier förlån till kvinnors företagande. Det innebär ett försumbartrisktagande men skulle ge många nya arbetstillfällen.TurismTurismen är en expanderande näringsgren som gerarbetstillfällen främst till kvinnor. Turismens storabetydelse såväl för livskvalitet som för ekonomi ochsysselsättning är allmänt vedertagen. Kulturupplevelser isamband med semester lockar. luft, friskt vatten, orördnatur och intresse för den kulturella identiteten på en ortlockar alltfler. Därför måste också satsningar på turismenerhålla stöd och rådgivning på samma sätt som verksamhetinom andra näringar får.Obetalda arbetetI vårt samhälle utförs lika mycket betalt som obetaltarbete. Det obetalda arbetets osynlighet gör att viunderskattar dess betydelse. En jämn fördelning av dettaarbete mellan kvinnor och män är nödvändigt för ökadjämställdhet.Vi har i samhället en obetald stödtrupp som tar hand ombarnen, ungdomar och de gamla, en kvinnogrupp som fixaroch trixar och vänder ut och in på sig själva för att allasvardag skall fungera. När neddragningar sker inomhemsjukvård och hemtjänst ökar behovet av hjälp frånanhöriga. Även ideella organisationer gör stora insatser förmänniskor i behov av stöd och hjälp. Utan dessa insatserskulle samhällets kostnader för vård och omsorg varabetydligt större.För att få kunskap om människors hela arbetssituationmåste det obetalda arbetet mätas och värderas.Enligtslutdokumentet från i är enav de viktigaste strategierna inför 2000-talet att man börjarmäta och värdera det obetalda arbetet i ekonomisk statistik.BNP-måttet måste kompletteras. Tidsanvändningsstudierär därför nödvändiga för att vi ska kunna mäta dettaobetalda arbete. För det krävs lika modeller i hela Europa.Det är viktigt att SCB fullföljer sitt uppdrag med att ta framett nytt BNP-mått där de obetalda arbetet ingår.ArbetsmiljöArbetsmiljön har stor betydelse för en persons totalalivssituation. En dålig arbetsmiljö kan leda till arbetsskador,minskad arbetslust och minskade möjligheter till attutvecklas och gå vidare i yrkeslivet. Arbetsmiljön förkvinnor och män skiljer sig väsentligt. Kvinnors arbeten ärofta enklare och mer repetitiva, ger mindre möjlighet tillinflytande och leder ofta till olika typer avbelastningsskador. Därför är det viktigt att man satsar på enförbättrad arbetsmiljö även i tider med hög arbetslöshet.Skillnaden gäller även om man jämför kvinnor och mäninom samma yrke. Skillnaderna är större inomtjänstemannayrken än inom arbetaryrken. En av de mestutsatta grupperna är de anställda inom äldreomsorgen, därmajoriteten är kvinnor. En viktig arbetsmiljöfaktor är denenskildes ansvar och inflytande över sin arbetsorganisation.Kvinnor måste kräva större inflytande över arbetet så attarbetsgivarna inser att de har outnyttjade resurser som kantillvaratas på ett bättre sätt.Ett allvarligt problem är de psykosocialaarbetsskadorna. Rapporter om mobbning påarbetsplatserna visar att detta är ett allvarligt problem somav naturliga skäl är svårare att tackla än de rent fysiskaproblemen. Inte minst vid nedskärningar och osäkerhet omframtiden blir dessa problem stora. Det är viktigt att depsykosociala problemen på arbetsplatsernauppmärksammas mer. En resurs kan varaFöretagshälsovården. Det är angeläget att den kunskap somfinns där inte försvinner, därför är det viktigt attarbetsmarknadens parter tecknar avtal medFöretagshälsovården. I annat fall bör den lagregleras.Tandvårdspersonal utsätts för särskildaarbetsmiljöproblem genom hantering av kvicksilverhaltigtamalgam. Även om användandet minskar kvarstårproblemet vid behandlingen av patienter medamalgamfyllningar. Mätningar visar att höga värden uppståri samband med amalgamarbeten. Många tandsköterskoroch annan tandvårdspersonal har skador ochsjukdomstillstånd som pekar på kvicksilverförgiftning.Detta måste bli erkänt som arbetsskada vilket varitnästan omöjligt.Utbildning och forskningFlickor och pojkar måste få utvecklas efter sina specifikaförutsättningar och ges möjlighet till lärande utifrånindividuella behov. Trots att undersökningar gång på gångvisar att skolans undervisning och innehåll bättre tillgodoserpojkar så sker förändringar i alltför liten utsträckning ochalltför sakta. Detta visas framför allt genom flickorsbegränsade intresse av naturvetenskapliga ämnen ochteknik.Flickors rätt till en likvärdig utbildningFör att flickorna skall få en likvärdig utbildning igrundskolan krävs åtgärder. Regeringen haruppmärksammat problemet men ett aktivt åtgärdsprogrambehövs. I flera andra länder har särskilda planer utarbetatsför att stärka flickornas ställning. En sådan behövs även iSverige.De nya läroplanerna som beslutats av riksdagenger stora möjligheter för varje enskild skola att organiseraundervisning och lägga upp ämnesstrukturer på ett sätt somtillgodoser flickorna. En avgörande faktor är en förändradlärarutbildning. Lärarna måste i sin utbildning ochfortbildning ges utrymme för att få kunskaper om att flickormissgynnas och hur undervisning ska bedrivas samt attarbeta med sina egna attityder för att kunna ge en likvärdigutbildning.Ett annat område som måste åtgärdas är rektorernasutbildning och fortbildning. Den måste uppmärksammaflickornas underordnade ställning i skolan. Ett pedagogisktledarskap kräver kunskap om dagens förhållanden och hurman kan motverka att hälften av eleverna missgynnas.I såväl rektorernas som lärarnas utbildning måsteforskningsresultat tas tillvara. Målet måste vara att få frammetoder och pedagogik som gynnar flickors utbildning.Högre utbildning och kvinnligt forskningsarbeteFlickor går vidare till högre utbildning i sammautsträckning som pojkar. Flickor väljer dock kortareutbildningar och fortsätter i mycket mindre utsträckning tillforskarutbildning. av landets professurerinnehas av kvinnor. Orsakerna till detta är många. En av detydligaste är den könsuppdelade arbetsmarknaden därflickorna ofta tidigt tagit ställning till ett traditionelltyrkesval. En annan är att traditionellt kvinnligautbildningar är sådana där forskning inte prioriterats. Syo-funktionärerna i grund- och gymnasieskolan måste ges ökatutrymme för att arbeta med flickors yrkesval.Universitet och högskolor har helt andraförutsättningar att utforma morgondagens högreutbildning. Det måste ankomma på dem att ansvara för attrekryteringen inte missgynnar flickor och att utbildningarnaoch kursernas innehåll ger kvinnliga studerande likvärdigaförutsättningar. Det är också viktigt att kvinnligaprofessorer ges utrymme för att handleda kvinnligaforskare.Närheten till utbildning på eftergymnasial nivå är ocksåavgörande för kvinnors möjlighet att studera. Särskilt gällerdetta dem som väljer att studera senare i livet. De små ochmedelstora högskolorna kan tillgodose en del av dennagrupps krav liksom en väl utbyggd möjlighet att studera pådistans. För dem som behöver komplettera en högreutbildning eller disputera behövs ett ökat samarbete mellanolika högskolor för att få flexibilitet och ge möjlighet tillkvalificerad handledning.Krav måste ställas på universitet och högskolor attkomma tillrätta med sexuella trakasserier och mobbning.Krav på åtgärdsprogram vid varje högskola/universitetmåste ställas. Dessa måste omfatta både personal ochstuderande. Jämställdhetslagen måste ändras så att denäven omfattar sexuella trakasserier i skola/högreutbildning.Ett nytt studiemedelssystem måste utformas så attflickor inte avskräcks från högre utbildning. Det är ocksåviktigt att kvinnliga doktorander och forskarstuderande gesförutsättningar att fullgöra sina studier även om avbrott förbarnafödande görs.Mannen är norm i statistiken, men även inom forskningsatsas betydligt mera pengar på ämnen som berör manligaområden. Forskningen inom områden som kvinnorsarbetsliv, hälsa och roll i samhället är ofta svåra att hänföratill specifika sektorer. Det är därför viktigt attsektorsövergripande forskning får tillräckliga resurser.Speciella centra för kvinno- och jämställdhetsforskningenmåste ges fortsatt stöd.Till forskningsrådsnämndens arbetsuppgifter hör attstödja kvinno- och jämställdhetsforskning. Stödet till dennahar ökat under innevarande år men ökningen har skett frånen oacceptabelt låg nivå. En ordentlig ökning av anslaget tilldenna forskning måste ske, antingen genom omfördelningeller genom att medel anslås från de kvarvarandelöntagarfondsmedlen. Universitet och högskolor har ocksåett stort ansvar för att fördela medel även tillsektorsövergripande forskning. En uppföljning av hur dettasker bör genomföras.Utbildning som arbetsmarknadsåtgärdAtt satsa på utbildning, när arbetslöshetssiffrorna ärhöga, är ett kostnadseffektivt sätt att använda bådeutbildningsresurser och arbetsmarknadsmedel. Det ärbättre att höja sin utbildnings- och kompetensnivå iställetför att gå arbetslös.Många av de kvinnor som blir utan arbete har kortateoretiska utbildningar. Genom fort- ochvidareutbildningar där arbets- och livserfarenheterkompletteras med teoretiska kunskaper går inte derasyrkeskunskaper förlorade.Regional utvecklingHembygdNaturen, det folkliga kulturarvet och människorna utgörhembygden. Denna helhet skapar trygghet. Därav följer attdet ligger ett värde i att bevara ett sammanhang ihembygden mellan det förgångna, och framtiden. Idagbyter människor hembygd oftare än förr och alltfler väljeratt bosätta sig i städer och tätorter och den nya bostadsortenblir en hembygd att värna om. Exempelvis vill intestockholmaren se sin hembygd genomskuren av storamotorvägsslingor i oersättliga nturområden. Storstadenmåste få utveckla sin charm och ta vara på sina unikafördelar.De naturresurser, miljövärden och kulturvärden somden svenska landsbygden rymmer är av avgörandebetydelse för hela folket. Underlaget för en levande bygdoch ett öppet landskap bärs upp av de areella näringarna,jord, skog, trädgård och fiske samt de människor som ärverksamma i dessa näringar. Den svenska landsbygden stårmitt uppe i en omvandlingsprocess. Åt vilket hållutvecklingen går beror på möjligheterna till arbete,utbildning, boende och service.Målet måste vara att anpassa framtidens samhälle tillkretsloppen. Jordbruket är en viktig resurs för att nå dettamål. All ska vara tillgänglig förlivsmedelsproduktion i första hand, i andra hand till andranyttigheter. Det innebär odling av livsmedel både tillhemmamarknaden och till en växande världsbefolkning,biobränslen till energimarknaden, fiberväxter för industrin,oljeväxter för oljeindustrin osv.Jämfört med flertalet andra länder har en stränglivsmedelslagstiftning innefattande minimering avbekämpningsmedelsanvändning, fortsatt förbud attanvända antibiotika i förebyggande syfte ochtillväxthormoner i produktionen. Staten måste ha kvar sittinflytande över veterinärorganisationen. Kontroll av djuroch livsmedel från andra länder måste tryggas även vid ettEU-inträde för att eliminera att smittosamma sjukdomarinförs till . Svenskt jordbruk producerar i alltväsentligt ''rena'' livsmedel. Därför är det nödvändigt attSverige även har kvar sin lagstiftning.Konsumenterna ska inte behöva känna oro förlivsmedlens kvalitet. Det behövs tydliga signaler till alla ledi livsmedelskedjan. Vi har tidigare krävt att varans innehåll,ursprungsland och beredningsland klart ska framgå. harEES-avtalet trätt i kraft och ett ev. beslut om EU-medlemskap innebär att kraven får drivas där. Ett systemdär kvalitetsprodukter utifrån framställningen premierasbör tas fram.Konsumenterna har blivit alltmermedvetna och vill gärna veta varifrån en produkt kommeroch hur den är framställd. Närheten mellan producent ochkonsument bör stärkas. Ett sätt är att stimulera småskaliglokal produktion/ ekologisk produktion, med ettinvesteringsbidrag, vilket regeringen nu tar upp ibudgetpropositionen. Likaså behöverlivsmedelslagstiftningen ses över för att bättre passa in påden småskaliga livsmedelsproduktionen. Målet för denekologiska produktionen bör sättas till avlivsmedelsproduktionen år 2000.Social trygghetDagens socialförsäkringssystem bygger i storutsträckning på inkomstbortfallsprincipen. Det innebär attkvinnor som utför arbete i hemmet och ofta arbetar pådeltidstjänster drabbas negativt när det gällersocialförsäkringsförmåner. När nu sjukpenningförmånernaminskar är behovet av ett grundskydd än mera påtagligt.Summan av de nu genomförda avgiftsökningarna inomhälso- och sjukvården samt äldreomsorgen innebär storaekonomiska påfrestningar för grupper av kvinnor. Föralltför många återstår endast att söka socialhjälp, vilketupplevs mycket svårt. Vi förutsätter att regeringen noggrantföljer denna uteckling och vidtar åtgärder som ger engrundtrygghet för alla medborgare.Ensamstående med barn, oftast kvinnor, utgör en storgrupp i vårt samhälle. Enligt vår uppfattning är derassituation alltför lite uppmärksammad. Stödet tillensamföräldrar måste ges en sådan utformning att det kange en ekonomisk trygghet. Men fler faktorer har enavgörande betydelse för den ensamma mammans situation.Den undersökning som gjordes av SCB i slutet av 80-taletvisade att obekväma och oregelbundna tider är vanligtbland kvinnor med små barn. Även i andra avseenden harsmåbarnsföräldrar de mest ''barnovänliga'' jobben.För att situationen för den ensamstående mamman ochhennes barn skall kunna förbättras krävs framförallt att enstörre delaktighet och ett större ansvar tas av papporna.Även om man som vuxna har separerat måste man ta ettfortsatt gemensamt ansvar för barnen.PensionerEn självständig ekonomi är grunden för jämställdhet.Ett rättvist pensionssystem förutsätter en grundpension.Det nya reformförslaget bygger på att hela livsinkomstenutgör pensionsunderlag. Vi är rädda för attpensionsklyftorna ökar på detta sätt. Vi kräver en rejälgrundpension. Att vård av barn liksom studier ska blipensionsgrundande välkomnar vi. Vi anser attpensionsrätten ska kunna delas mellan makar och sambor.HemlösaAntalet hemlösa var 9 903 i hela landet, vid en mätningunder en speciell vecka 1993. Av dessa var kvinnor.Genomsnittsåldern var lägre hos kvinnorna (34,)jämfört med männen (). av de hemlösahade vårdnaden om egna minderåriga barn. Merparten avdessa var kvinnor. Socialbidrag och sjukbidrag ellerförtidspension är de helt dominerande försörjningskällornaför de hemlösa.Antalet hemlösa stiger och orsakerna till dennautveckling är naturligtvis komplexa. Men detta förhållandeär oacceptabelt. Åtgärder måste vidtas som skyddarmedborgare från att hamna utanför det sociala skyddsnätet.Många frivilliga organisationer utför ett beundransvärtarbete bland dessa människor. Det krävs ett samarbetemellan olika instanser för att lösa de problem som orsakathemlösheten. Samhället har ett ansvar att se till att alla hartak över huvudet och en säng att sova i. Staten måste ge allakommuner i uppdrag att upprätta en plan för att uppfylladetta.BarnomsorgKvinnors vardag är ofta pressad. Detta gäller särskiltheltidsarbetande kvinnor med små barn. Det är fortfarandeså att kvinnan har det övergripande ansvaret för barn ochfamilj. Mannens timmar i hemarbetet påverkas mycket litetav hur många timmar kvinnan arbetar. Det måste vara ensjälvklarhet att när män och kvinnor förvärvsarbetar skallbåda ta lika ansvar för hem och barn och dela påföräldraledigheter.Till barnomsorgen i vid bemärkelse räknar vi givetvisden omsorg som ges av föräldrarna. Särskilt för denensamstående är det svårt att hinna och orka vara en godoch trygg förälder som barn behöver, att klara de dubblauppgifter som ensamskapet ofta innebär.För de flesta handlar det om en reell möjlighet att kunnaförkorta sin arbetstid. Föräldraförsäkringen är långt ifråntillräcklig. Enda möjligheten att använda denna i det härsammanhanget är att inte fullt ut utnyttja sin rätt att påheltid vara hemma med barnet under det första levnadsåretoch att således ''spara'' dagar. Det är ingen bra lösning.Det aviserade vårdnadsbidraget, om vilket principbeslutredan är fattat i , ser vi som en ny möjlighet attförbättra situationen inte minst för ensamstående föräldrar.Avgörande för att det syftet skall kunna uppnås är förståsden utformning som bidraget får.Föräldrarna måste själva få välja vilkenbarnomsorgsform som passar dem bäst. Deras önskemåloch behov skall styra utbudet. Därför måste de resurser somfinns fördelas rättvist. Samhällets uppgift är att sträva efteratt nå största möjliga valfrihet och rättvisa. Ettvårdnadsbidrag ger föräldrarna en ekonomisk möjlighet attförkorta sin arbetsdag.Vårdnadsbidraget bör vara beskattat eftersom detersätter förvärvsinkomst. Det skall varapensionsgrundande. Avdrag måste få göras för styrktabarnomsorgskostnader. Det behövs också ett varierat utbudav barnomsorg som inrymmer mer flexibla lösningar.Kvinnors hälsaDet är kvinnorna som står för de ökade sjuktalen. Derasohälsotal har ökat medan männensökat med knappt två. I detta ohälsotal ingår sjukfrånvaro,frånvaro på grund av arbetsskador och förtidspensionering.Under perioden med små barn är inte kvinnor mera sjukaän jämförbara grupper utan barn. Den stora frånvaronunder dessa år beror till största delen på vård av barn. del av sjukskrivningarna beror också på att mångagravida sjukskrivs under den senare delen av graviditeten.Resurser och forskning måste i högre grad inriktas påsjukdomar som drabbar kvinnor mest. utgår nästanalla normalvärden inom medicinsk forskning från män.Kvinnor och män är biologiskt olika, kvinnor måste blinorm i forskning om kvinnors hälsa. I läkarutbildningen börkvinnors sjukdomsbild och bakgrund tas med i ökadutsträckning. måste arbetslivets och samhälletsinställning till kvinnor i och utanför arbetslivet förändras.Kvinnors problem tas inte tillräckligt påallvar inom sjukvården. Sveda och värk, svettningar och oroger inte en diagnos som tilltalar en vetenskapligt utbildadläkare med till sitt förfogande för dennapatientgrupp. Det ligger då nära till hands att i densituationen förskriva lugnande läkemedel medbensodiazepiner: Valium, Rohypnol och liknande preparat.Utan rätt uppföljning och efter en snabbt ställd diagnosdämpas ångest och sömnlöshet. Problemen finns dock kvaroch kan i många fall förvärras när läkemedlen ger ettberoende. Dessa diagnosgrupper omfattas inte av någravårdgarantier vilket många andra sjukdomar gör.Kvinnor förstår sambanden mellan dagens livsstil ochden miljö vi lever i och lämnar efter oss till kommandegenerationer. Trots detta tenderar rökning att bli vanligarebland kvinnor än bland män. Rökning är mest utbreddbland grupper med kort utbildning och låg inkomst.Allergier och övre luftvägsinfektioner är vanligare i familjerdär någon av föräldrarna är rökare. En klar överdödlighethar också visats hos passiva rökare. Rökning undergraviditeten ökar risken för överdödlighet hos fostret ochatt barnet föds lågviktigt. Insatser för att minskatobaksrökning behöver göras, inte minst bland skolelever.Huvudansvaret för en ökad medvetenhet måste tas avFolkhälsoinstitutet. Kvinnoförbunden bör ges resurser föratt delta i information i syfte att minska rökning blandkvinnor.Kvinnors missbrukKvinnornas förbättrade ekonomi och inträde iarbetslivet med alla de påfrestningar det innebär har givitsom resultat ett ökande antal kvinnor med alkoholproblem.Ofta döljs detta att adekvata åtgärder kansättas in alldeles . Kvinnor tål alkohol sämre änmän, beroende på kroppens fett ochvattensammansättning. Således drabbas en kvinnasnabbare än en man av levercirros vid måttligalkoholkonsumtion.Att förebygga drogmissbruk måste påbörjas redan iungdomsåren. Genom ökade informationsinsatser till ungaflickor och med ett arbete för att öka deras självförtroendeskapas möjligheter till ett drogfritt ungdomsliv.Graviditetstiden och den tid som barnen ammas måstevara alkoholfria.