mot · GH02N234 · 1994-01-25 00:00:00 — Livsmedelstekniskt forsknings- och utvecklingsprogram Livsmedelssektorn i har en omsättning på ca 94miljarder kronor, vilket i relation till tillverkningsindustrinmotsvarar . Omkring 70 000 personer sysselsättsi livsmedelsindustrin. Totala antalet verksamma inomjordbruk och livsmedelsindustri är 200 000.Av de industrisysselsatta i Malmöhus- och Kristianstadslän återfinns inomlivsmedelssektorn. Detta visar eftertryckligt såväl Skånesdominans inom livsmedelssektorn som sektorns betydelseför det skånska näringslivet.Södra och speciellt har de bästaförutsättningar att bli en dynamisk region vad gällerlivsmedel då blir fullvärdig medlem i deneuropeiska gemenskapen. Det är här konkurrensen frånEU-länderna först kommer att bli märkbar. I detsammanhanget kommer en ökad forskningsaktivitet inomdet livsmedelstekniska området i vid mening att kunna fåavgörande betydelse.Forskningskompetens av betydelse finns vid delivsmedelstekniska avdelningarna vid ,och Lantbruksuniversiteti , , och Balsgård samt vidEkonomihögskolan i . Dessutom finns FoU-verksamhet inom de större företagen och vid olika institutexempelvis Köttforskningsinstitutet.Kompetens inom förpacknings- ochdistributionsområdet finns hos Packforsk i /i . Ensamverkan genom en filial av dessa institut till skulleinnebära lättare och närmare kontakter med livsmedels-och förpackningsindustrin, samtforskarna vid /LTH.FoU-verksamhet i olika länderDe privata FoU-insatserna inom livsmedelssektorn har iDanmark och ökat , medan de iSverige har minskat mellan 1989 och 1991.Antalet personer verksamma inom forskning och utvecklinghar minskat med iSverige. Framför allt har antalet högt utbildadforskningspersonal minskat. Antalet forskarutbildade harreducerats till hälften.Beträffande statligt finansierad FoU hade redan1989 såväl reellt som relativt en lägre andel i jämförelse medDanmark och . har de statligaanslagen till FoU i varit relativt konstanta. Andelensom gått till statliga ramprogram har varit ringa.I och har gjorts stora satsningar påolika ramprogram. FÖTEK (Det FödevareteknologiskeForsknings- og Udviklingsprogram 1990--1994) har en årligbudget på 200 miljoner DKR, varav den danska statentillskjuter hälften av beloppet och den andra hälftenkommer från branschen. I finns programmetAliment 2000 och dess uppföljare Aliment 2002 ochAliment Demain.Jämförelsen med och , som blir tvåav våra mest betydelsefulla framtida konkurrenter inomlivsmedelssektorn visar, att det är dessa länder som just ärframträdande livsmedelsproducenter inom EU, som harklart formulerade ramprogram. I har intepreciserats något utvecklingsprogram för jordbruks- ochlivsmedelssektorn och inte heller vilken roll och inriktningsom forskning och utveckling inom detta område skall ha.Vi anser detta vara en stor brist. En behovsanalys somgenomförts avseende FoU inom sydsvensklivsmedelsindustri visar att det kunnande som finns viduniversiteten dåligt utnyttjas av framför allt de små ochmedelstora företagen. Behovet av kunskap omfattar såvälteknik som ekonomi.Det behövs en samlad syn på forsknings- ochutvecklingsarbete för livsmedelsindustrinFör att framgångsrikt kunna konkurrera på marknadeni framtiden behöver livsmedelsindustrin mer kvalificeradeprodukter, högre kompetens och en bättre kunskapsbas.Det kräver också ökat kunnande om konsumenter ochkonsumentmarknaden.En samlad insats, liknande den danska, kan vara avavgörande betydelse. Nationella mål och ramprogrambehöver tas fram i samverkan mellan staten ochlivsmedelsindustrin. Båda parter bör kunna bidra medekonomiska och personella resurser.Att skapa ett livsmedelstekniskt forsknings- ochutvecklingsprogram, sammanhållet i ett livsmedelsteknisktforskningscentrum och som samordnat utnyttjar alla deresurser som finns i är ett viktigt steg mot bevarandetoch vidareutvecklingen av landskapets livsmedelsindustri.Avsikten med ett forskningsprogram som detta är attSkåne då skulle kunna visa på hur livsmedelsindustrinytterligare kan utvecklas med hela som marknadoch i full konkurrens.Vi är medvetna om att så sent som våren 1993fattade beslut om forskningspolitikens inriktning. Inte destomindre vill vi här påtala vikten av att vi i har ettlångsiktigt forsknings- och utvecklingsprogram förjordbruks- och livsmedelsområdet.En första början kan vara att t.ex. får i uppdragatt utarbeta ett program för livsmedelssektorn. Somjämförelse hänvisar vi till det program för trätekniskforskning som biföll i samband med denforskningspolitiska propositionen . Medel skullei detta fall komma från SLU, och . Liknandekonstruktion för att finansiera det av oss föreslagnalivsmedelstekniska programmet bör vara forskning, som har till ändamålatt stödja naturvetenskaplig, teknisk och medicinskforskning som har hög vetenskaplig kvalitet och sombedöms vara av betydelse för att långsiktigt stärka Sverigeskonkurrenskraft, kan även tänkas som finansiär.För övrigt skulle vi kunna tänka oss en skiss till programenligt följande.Till ovan nämnda program knyts en ledningsgrupp medföreträdare för sydsvensk forskning, näringsliv ochförvaltning inom livsmedelssektorn. Med utgångspunktfrån denna grupp byggs ett kvalificerat nätverk upp förFoU-satsningen avseende såväl marknads- somlivsmedelsteknisk kompetens.I samverkan med näringsliv och berörda organisationerinvesteras i ett forskningsinstitut med kompetens såvälinom marknadsföring som inom produktutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett livsmedelsteknisktforsknings- och utvecklingsprogram för att stärkalivsmedelssektorns konkurrenskraft.