ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02So231 · 1994-01-25 00:00:00 — alkoholpolitiska beslut ledde till att vi fick tvååldersgränser för hur man får tillgång till alkoholhaltigadrycker över åldersgränsen . På restauranger är det 18som gäller och motsvarande ålder för systembolagetskunder 20 år.Internationellt sett är det vanligare, att man tillämparsamma regel för utskänkning som för utminutering. I deösteuropeiska staterna är det som regel som gäller ochi har så gott som samtliga stater som gemensamåldersgräns.I den offentliga debatten har från vissa hållåldersgränsen för utminutering även hävdats.Restaurangägarna däremot har själva tillämpatåldersgränser . Det har hindrat mångaungdomar från att få tillträde till restauranger.Åldersgränsen för systembolagets kunder infördes avsocialpolitiska skäl. I är det framför allt trafikpolitiskaskäl som vägt över för 21-årsgränsen. Effekterna av dennapolitik i har blivit att ungdomarna väljer att fortsättamed en lång alkoholkonsumtion. Det har även lett till attalkoholindustrin i tagit fram goda s.k. lättdrycker,som har en alkoholhalt motsvarande gränsen för våra s.k.alkoholfria varor, där gränsen är 2,25 volymprocent.Mot ovanstående bakgrund vill vi hävda att det avsocialpolitiska och trafikpolitiska skäl vore bättre med en20-årsgräns för såväl utskänkning som utminutering avalkohol. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åldersgränsen förutskänkning och utminutering skall vara densamma, dvs.
mot · GH02So234 · 1994-01-25 00:00:00 — , restauranger och pubar är en viktig del av mångamänniskors fritids- och nöjesliv. Tyvärr finns mycket avdiskriminering kvar inom denna bransch som hindrar folkfrån att delta på lika villkor i nöjeslivet. Genom att krogaroch dansställen oftast också serverar alkohol stängs dessaigen via politiska beslut för människor . Dettaär en klok politik då de alkoholpolitiska målen klart måstebetonas. Tyvärr leder detta till att människor under 18 årofta helt ställs utan nöjesliv. De är helt enkelt intelönsamma ur ''marknadens'' perspektiv. Tyvärr har mångakommuner och föreningar sparat bort sitt ansvar för demsom marknaden valt bort.Även på krogar med utskänkningstillstånd är det oftalönsammare att vända sig till en äldre åldersgrupp då dessaofta har större köpkraft. Det är emellertid ett problem somblir mindre viktigt då det trots allt finns ställen som vändersig också till 18--19-åringar.Däremot förekommer diskriminering i nöjeslivet som ärmer oroväckande och problematisk. och blandannat i en motion till har detuppmärksammats hur vanligt det är att folk medinvandrarbakgrund diskrimineras. En annan form avdiskriminering som förekommer än flitigare är endiskriminering som grundar sig på kön. Det är snarare regelän undantag att åldersgränser på krogar ligger 2--högreför killar än tjejer. Dessa åldersgränser ärkönsdiskriminerande men också ett socialt problem.Genom att sätta olika åldersgränser splittras kamratgängoch jämnåriga upp. Kvinnor kommer in medan män intekommer in och blir stående utanför. Något som ytterligareskapar stök och problem. Därutöver skapar olikaåldersgränser det sociala problemet att kompisrelationersom byggs upp exempelvis i skolklasser bryts ner när maninte ''kommer in'' och därmed inte kan umgås som kompisarmellan grabbar och tjejer under fritiden.Det är principiellt fel att diskriminera oavsett om detberor på kön eller hudfärg. Att olika krogar själva skallkunna bestämma vilken åldersgräns man vill ha ärsjälvklart, lika självklart borde det vara att åldersgränseninte ska vara könsdiskriminerande.När utskänkningstillstånd beviljas kontrolleras krogenur en rad olika aspekter, men inte urdiskrimineringssynpunkt.Detta bör ändras och som ett kriterium för att fåutskänkningstillstånd bör ett krav på att inte diskriminerapå grund av kön eller etniskt ursprung ingå. Vid uppenbarabrott mot detta bör ges legala möjligheter att dra inutskänkningstillstånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot diskriminering inöjeslivet.
mot · GH02So235 · 1994-01-25 00:00:00 — fick vi nya regler för bilstöd tillhandikappade. Stödet gäller för fem grupper och är indelati tre olika bidrag. Grundbidrag som samtliga grupperkan få, anskaffningsbidrag som är inkomstprövatsamt inkomstbidraget som ges för utrustning av bilenför att den ska kunna köras av en handikappad t.ex.automatväxel.Vad jag vänder mig emot är att man inte kan söka endasten bidragsdel i bilstödet. Som det nu är får man helabilstödet eller inget alls. Jag vill föreslå att bilstödet ses överså att varje bidragsdel blir självständig och kan sökas var försig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av reglerna för bilstödettill handikappade.
mot · GH02So236 · 1994-01-25 00:00:00 — Social verksamhet i kooperativ företagsform Den kooperativa företagsformen röner allt störreintresse inom det sociala området. Det är framför allt dekooperativa daghem och personalkooperativ som bildasgenom ''avknoppningar'' från tidigare reguljäraverksamheter inom landsting och kommuner som nått enviss omfattning.Utomlands, företrädesvis i , finns s.k. socialakooperativ. Dessa företag arbetar med människor som harsvårt att komma ut på den reguljära arbetsmarknaden.De sociala kooperativen är arbetskooperativ som säljervaror och tjänster på marknaden. Ett stort antal avkooperatörerna i ett socialt kooperativ har någon form avfysiskt, psykiskt eller socialt handikapp. Kooperationenvänder sig därför till omsorgstagare, människor medallvarliga psykiska problem, fysiskt handikappade, f.d.fångar samt missbrukare.I finns en speciell kooperativ lagstiftning. Där ärkooperativ en speciell lagreglerad företagsform. Flera av inom bygg-, jordbruks- och metallsektorn ärkooperativ. Men det finns dessutom en speciell lagstiftningsom reglerar de sociala kooperativens verksamheter.Exempelvis måste ett socialt kooperativ ha ''arbetshandikappade'' som kooperatörer. Det finns ocksålagstadgat kring hur eventuella överskott får/skall fördelasmellan investeringar, löner samt hur mycket som måstefinnas som fonderade medel (motsvarande aktiekapital).Om ett företag uppfyller de krav som ställs för att detskall klassas som ett socialt kooperativ finns vissaskattelättnader att få. Detta motiveras med att kooperativetfinns på marknaden och överlever genom produktion tillavsalu. Men det sociala kooperativet har vissamarknadsmässiga nackdelar i jämförelse med andra företagsom verkar på samma marknad, nämligen att avkoopertörerna oftast har något nedsatt arbetsförmåga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen i enlighet med vad imotionen anförts begär förslag till en lagstiftning om enkooperativ företagsform.
mot · GH02So240 · 1994-01-25 00:00:00 — Runt om i landet pågår arbetet med att avvecklavårdhemmen för psykiskt utvecklingsstörda och i ställetflytta ut patienterna i gruppbostäder eller till egna bostäder.Denna process har skapat problem framförallt när det gällerersättningsfrågorna.Som ett exempel för att åskådliggöra problemet vill jagvisa hur det förhåller sig i : I kommunen finns ettprivat vårdhem, Tallebo, med 40 boende. Av dessa 40personer var endast 3 hemmahörande i kommunvid flyttningen till Tallebo. Resten kommer från andrakommuner inom och utanför länet.Olika landsting står för vårdkostnaden för deboende. Kostnaden uppgår till ca perperson, därtill kommer avgift för deltagande i s.k. dagligsysselsättning. Denna avgift uppgår till per dygnoch person. Den genomsnittliga årskostnaden är 500 000kronor per person och plats. Dessa kostnader är i principlika över landet och dem skall kommunerna ståför.De boende som kommer från andra kommuner och länvill naturligtvis bo kvar i ''vistelsekommunen'' eftersom detär där man känner omgivningen, det är där man känner sighemma och det är där man känner sig trygg även om annanform av boende kan bli aktuell, t.ex. ''Vistelsekommunerna'' är beredda att ta ett ansvar fördessa personer under förutsättning att ekonomiskersättning erhålles.Ansvaret enligt lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) gäller gentemot dem som ärbosatta i kommunen. Dessutom förutsätts en friflyttningsrätt. LSS skulle därför kunna medföra att denursprungliga hemkommunen varken behöver eller fårbetala för vård i annan kommun och inte heller i annat län.Detta kommer att skapa problem både förövergångslösningar vid utomlänsplaceringar och förframtida relationer mellan kommuner inom och utom länet.Risken är uppenbar att den enskilde kan komma i kläm.Socialtjänstkommittén har föreslagit ändring isocialtjänstlagen (SoL § 32) som innebär, att vid placering iannan kommun skall bistånd ges enligt § 6 SoL. Kommunerskall träffa avtal om biståndsansvar vid överflyttning.Motsvarande ändring i LSS eller komplettering av SoLskulle kunna göras för omsorgsverksamheten innebärandeatt hemkommunen får ett ökat ansvar för kommuninvånaresom placerats i annan kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av vistelsebegreppet iSoL.
mot · GH02So242 · 1994-01-25 00:00:00 — Runt var tionde person har numera frikort till sjukvårdoch receptbelagda läkemedel på apotek. Frikorten har enövre gräns på och det innebär att patienten harbetalt läkarräkningar och läkemedel för minst 1 600 kronorunder tolv månader.1992 kostade frikorten staten och landstingen drygt 1,2miljarder kronor och till Apoteksbolaget betalades ut 608miljoner kronor för att täcka förlusterna genom frikorten.Det var 760 000 personer som fick frikort 1992, visar enny statistik från . I kommunvar andelen med frikort och högst i hela landet.Enbart i finns cirka 180 privatpraktiserandeläkare och till detta kommer alla vårdcentraler ochmottagningar på sjukhuset.En grupp som inte mår bra av frikorten ärtablettmissbrukarna. Med frikortet i handen är det bara attpromenera omkring till olika läkare och få ut lugnandemedel och smärtstillande preparat. Frestelsen är stor attutnyttja frikortet på detta sätt och det är inte heller såovanligt att man skaffar läkemedel för försäljning.För många tablettmissbrukare räcker det med en 7--8läkarbesök samt samma antal utköpta läkemedel för att hakommit upp till högkostnadssumman. Detta kan betyda attde har cirka 9--10 månaders gratis läkarbesök ochmediciner.Det är viktigt att uppmärksamma detta problem och ändrar på rutinerna runt frikortet just för kategorintablettmissbrukare.Eventuellt kunde bli försöksstad. Kanske kanman utforma frikorten så att utrymme ges för enapoteksstämpel och läkarstämpel. På detta sätt kan man fåöverblick över patientens anskaffning av läkemedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vidtaga åtgärder somförsvårar för tablettmissbrukare att införskaffa lugnandemedel och smärtstillande preparat.
mot · GH02So245 · 1994-01-25 00:00:00 — Handläggningsbestämmelser i ärenden rörande lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade trädde lagen om stöd och service förvissa funktionshindrade (LSS) i kraft. I samband därmedaktualiserades handläggningsbestämmelser av ärendenrörande LSS. Det saknas bestämmelser som motsvarar demsom finns i lagen om vård av missbrukare och lagen om vårdav unga, vari erinras om att lagarna är komplement tillsocialtjänstlagen (SoL). Detta innebär, att ärenden enligtLSS inte kan handläggas på samma sätt som enligtbestämmelserna i vad gäller dokumentation, akter,personregister, gallring m.m.Vad gäller avgifter, finns i LSS inga bestämmelser omvad som sker om t.ex. föräldrar inte betalar fastställdaavgifter. Det föreligger också olika regler vad gäller LSS ochavgifter inom socialtjänsten.Slutligen föreligger inga bestämmelser om delegeringvad gäller LSS. Eventuellt kan detta komma att tolkas så attkommunen har fria händer att delegera beslut enligt LSS.Detta bör emellertid klargöras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avhandläggningsbestämmelser i ärenden rörande lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade.
mot · GH02So250 · 1994-01-25 00:00:00 — Studiestödet för vuxna funktionshindrade För människor med funktionshinder ärvuxenutbildningen den mest tillgängliga utbildningsformen.Det hänger samman med folkbildningens speciellaförutsättningar och möjligheter att anpassa sin verksamhet.Socialt och pedagogiskt stöd byggdes upp sedan 1970-taletgenom utvecklingsarbete vid folkbildningsenheten pådåvarande . Sedan den statligaskoladministrationen organiserats om har stöden delats upppå och . NVadministrerar tilläggsbidrag utöver de allmännastatsbidragen och förstärkningsbidrag till folkhögskolorna.Detta görs parallellt med att NV fördelar medel tillvårdartjänst, dvs personlig praktisk hjälp av social karaktärtill enbart rörelsehindrade.Öronmärkta stöd till verksamhet med handikappadedeltagare saknas på studieförbundsområdet. Det endariktade stöd som finns f n är ett särskiltmaterialanpassningsbidrag som ska täcka synskadadesbehov. Detta stöd administreras genom NV och materialetproduceras av . Den kommunalavuxenutbildningen har inte anpassats i samma grad. Ytterstfå som har funktionshinder studerar på komvux, trots attbehoven av kompetensinriktad utbildning troligen ärmycket stora.På högskoleområdet ger vårdartjänsten det sociala stödsom är en förutsättning för rörelsehindrade att kunnagenomföra högre studier.En översiktlig granskning av nuvarande stödsituation urhandikapperspektiv visar att vuxna rörelsehindrade kan fåsina behov i hela studiesituationen tillgodosedda genomvårdartjänst. Alla övriga grupper, hörselskadade, döva,psykiskt utvecklingsstörda, hjärnskadade, psykiskt stördam fl får konkurrera om stöd genom NV:s tilläggsbidrag tillfolkhögskolorna.Nuvarande studiestödsformer är inte anpassade förhandikappgrupperna. Det finns brister i både organisationoch innehåll. Samordning i stort saknas. Mångamyndigheter är inblandade, centralt, regionalt och lokalt.De olika studiestöden ges för olika typer av studier.Beloppsnivåerna varierar och är ofta kopplade till a-kasseersättningen. Vissa stödformer berör fleramyndigheter. Ansökningsförfarandet är olika för olikastödformer och ställer stora krav på den enskilde.Det behövs ett samlat socialt och pedagogisktutbildningsstöd som rör alla vuxna med funktionshinder.Ett sådant skulle tillgodose alla grupper medfunktionshinder och gälla olika vuxenutbildningsformer.Stödet skulle kunna konstrueras så att redan befintliga stödtill olika grupper ingår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samlatutbildningsstöd som rör alla vuxna med funktionshinder.
mot · GH02So252 · 1994-01-25 00:00:00 — Samhällsutvecklingen går mot att medborgarna i störreutsträckning själva skall ta ett större personligt ansvar försitt liv och leverne, därför rimmar det illa med ett systemsom bygger på förmynderi och misstro mot landets egnamedborgare.Jag anser det tveksamt att Systembolaget har dendämpande effekt på alkoholkonsumtionen som många tyckstro, i statistik och alla tillgängliga utredningar antar man attalkoholkonsumtionen är lika med systemets försäljning plusden tullfria alkohol som förs över gränserna.Genom alkoholpolitiska åtgärder tror man att det går attförändra alkoholbeteendet hos medborgarna, åtgärder somnästan uteslutande är höjning respektive sänkning avalkoholskatten.Jag anser att den tillgängliga statistiken är ofullständig,sambandet med alkoholpolitiska åtgärder, d.v.s.skattehöjningar, och ökningen av den egna tillverkningenav öl, vin och hembränt är mig veterligen aldrig utredd.Hemtillverkningen av öl, vin och sprit har, enligt minuppfattning, en betydligt större omfattning än vad de flestabeslutsfattare tror. Ett faktum som är djuptotillfredsställande.Jag anser att svensk alkoholpolitik är otidsenlig, och intehar den effekt på svenskarnas alkoholbeteende som är tänktsamt att en reformering av den svenska alkoholpolitiken ärmöjlig utan att det utgör ett hot mot folkhälsan.För attundvika att utbudet och kvalitén för konsumenternaförsämras, behålls Systembolaget i nuvarandeutformning.Systembolagets handelsmonopol ersätts avlicensierade butiker med rätt att sälja vin, starkvin, mellan-och starköl. I de fall där försäljningen sker ilivsmedelsbutiker, skall försäljningen vara väl avskild ochske på samma villkor som i Systembolaget, när det gälleröppettider, åldersgränser och allmän ordning.Importmonopolet för slopas när det gällervin, starkvin och öl. ombildas till enRiksorganisation för de licensierade butikerna ochSystembolagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omavskaffande av Systembolagets försäljningsmonopol på vinoch öl.
mot · GH02So256 · 1994-01-25 00:00:00 — för filantropisk verksamhet () startade ett omfattande arbete blandalkohol- och narkotikamissbrukare i . Stiftelsensverksamhet, som vänder sig till personer som frivilligt sökerett kristet vårdalternativ, har expanderat överhela vårt land.I dag bedriver ett omfattande arbete försocialt utslagna människor på ca 50 platser i Sverige.Stiftelsen driver ett tiotal vårdhem för enskilda och de trestora familjeanläggningarna Venngarn, Hällnäshemmet ochÅsbrohemmet. På 40 orter bedriver LP-stiftelsenkontaktverksamhet bland missbrukare och hemlösa.Verksamheten leds från ''Nalen'' i Stockholm.Det kan tveklöst konstateras att LP-stiftelsensverksamhet i flera avseenden är unik i . Det finnsinte något annat exempel på en ideell social verksamhet avmotsvarande omfattning. Även de resultat som uppnåtts iform av rehabiliterade människor står av allt att döma isärklass. Utvärderingar ger vid handen att LP-stiftelsensarbete bland missbrukare har varit mera framgångsrikt änandra vårdalternativ.Under stiftelsens existens har ca 270 000 miljonerkronor, alltså över en kvarts miljard kronor, samlats in somfrivilliga gåvor. Det ger en bild av det enaståendeengagemang och den offervilja som präglat stiftelsen ochdess vänner.Under sina år har , märkligt nog, mött visstpolitiskt motstånd från partier som varit fångade i övertropå att offentliga insatser kan lösa alla problem. Med årenhar verksamheten kommit att accepteras i allt vidare kretsaroch föreligger ett brett politiskt stöd för tanken attenskilda, ideella insatser av detta slag är värda både stödoch uppmuntran.I vår tid är behovet av verksamheter av typminst lika stort som . Antalet missbrukare är stortoch i lågkonjunkturens spår ökar antalet uteliggare ochsocialt nedgångna människor.De ekonomiska problemen i den offentliga sektorn harindirekt drabbat . Bristen på pengar ikommunerna har enligt uppgift lett till att åtminstone vissakommuner visat mindre benägenhet att remitteramissbrukare till vårdhem, vilket har medfört att står inför allvarliga ekonomiska problem.Det är helt nödvändigt att arbete kandrivas vidare. Det skulle få oöverblickbara socialakonsekvenser i många av större städer om dennaverksamhet drogs ner eller upphörde. Det skulle också visasig betydligt dyrare för det offentliga än att nu biståstiftelsen med engångsstöd.LP-stiftelsen har gjort enorma insatser i det svenskasamhället. Det är inte orimligt om den svenska staten, itacksamhet för och i insikt om stiftelsens betydelsefullaverksamhet, i detta läge beviljar detengångsbidrag som behövs för att fortsatt verksamhet skallsäkras. Enligt uppgift rör det sig om fyra miljoner kronor.Riksdagen bör därför ur anslaget E 2 undersocialhuvudtiteln anvisa till dettaändamål. Det får sedan ankomma på regeringen att göraden kompletterande utredning som kan krävs för attfastställa det exakta belopp som kan behövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ur anslagE 2 anvisa att av regeringen användas till ettengångsbidrag till för filantropiskverksamhet.
mot · GH02So257 · 1994-01-25 00:00:00 — har en allt större del av olika former avförsörjningsstöd samlats hos försäkringskassorna. Dehandlägger och utbetalar en rad olika bidragsformer somsjukpenning, arbetsskadeförsäkring, föräldrapenning,bidragsförskott, pensioner/KBT och en viss del avarbetsmarknadsstöd. tillkommerhandläggning/utbetalning av bostadsbidrag.Socialbidrag är den form av stöd som får användas närmera generella bidragsformer inte kan användas. 70procent av socialbidragskostnaderna är relaterade till merastrukturella orsaker.I har samverkan mellan kommunen ochförsäkringskassan rörande socialbidragshandläggningprövats i olika former. Försöksverksamhet pågick ,1990. Del av i tvåkommundelar flyttade in i lokaler.Arbetet med socialbidragshandläggningen sköttes avsocialtjänstens personal.Trots att socialbidragsprojektet i begränsades lokalmässig samordning blev resultatet mycket positivt.Kostnaderna för socialbidrag minskade kraftigare iförsöksområdena än i kommunen i övrigt. Samverkan irehabilitering förbättrades. Synen på socialbidrag blevockså annorlunda. För de enskilda klienterna var detpositivt att kunna gå till ett ställe för olika former avförsörjningsstöd.I har erfarenheterna av socialbidragsprojektetstimulerat till att söka utveckla nya former för samverkanmellan försäkringskassa och socialtjänst vad gällersocialbidrag och rehabilitering.En förstudie har genomförts rörande möjligheterna attöverföra all socialbidragshandläggning tillförsäkringskassan.Tanken är att på kommunens uppdragska fullgöra dels handläggningen av socialbidrag och annatbistånd enligt socialtjänstlagen, dels all hantering avintroduktionsersättning till flyktingar samt asylbidrag.Projektet väntas ge dels en rad positiva effekter för denenskilde, dels bidra till en effektivare användning avoffentliga resurser.Vi är övertygade om att ett genomförande av det härskisserade projektet kan ge erfarenheter som är intressantaoch värdefulla också ur ett nationellt perspektiv, bl.a. medtanke på pågående överväganden om förändringar isocialförsäkringssystem m.m. och om rollfördelning mellanolika offentliga aktörer.För närvarande saknas legala förutsättningar till följd avbl.a. regler om myndigshetsutövning i ochregler i sekretesslagen.Vi anser det därför angeläget att lagliga förutsättningarför projektet kan skapas och en försöksverksamhet med attöverföra socialbidragshandläggning m.m. från stadtill i län kan komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en försöksverksamhet med attöverföra socialbidragshandläggning m.m. från kommunentill .