mot · GH02Sk308 · 1994-01-25 00:00:00 — Skatten på ungdomars arbete En av de viktiga pusselbitarna när en ung människabygger upp sin identitet är tillgången till ett arbete. Idagupplever många ungdomar att de inte räknas. Deraskunskap tas inte i anspråk. De är inte efterfrågade, intebehövda. Det kan få förödande konsekvenser. Vi vetgenom många undersökningar hur djupt och snabbtungdomar kan fara illa av att vara arbetslösa.Därför har också omfattande åtgärder vidtagits för attkomma tillrätta med obalanserna i samhällsekonomin ochför att förbättra förutsättningarna för ett livskraftigtnäringsliv med många små och medelstora företag -- någotsom kommer att leda till många nya arbetstillfällen.Massiva insatser av arbetsmarknadspolitiska åtgärderhar satts in för att motverka långtidsarbetslöshet ochutslagning av människor, branscher och regioner. 50 000 nyahögskoleplatser har tillkommit under den här regeringensmandatperiod.Allt detta är bra, men vi tvingas ändå konstatera att detinte är nog. Därför behövs en konstruktiv diskussion kringnya grepp för att bemästra arbetslösheten, och då främstungdoms- och långtidsarbetslösheten.De höga skatterna på arbete -- inkomstskatt, socialaavgifter och moms -- skapar så kallade skattekilar som slårut flest jobb i de delar av ekonomin där priskänsligheten ärstörst. Detta drabbar särskilt tjänstesektorn. Marknadenför den typ av tjänster som relativt enkelt går att utföra iegen-regi har till stora delar utplånats på grund av den hårdaarbetsbeskattningen. Det är väl känt att skattekilarna gördet lönsamt att utföra många tjänster i egen regi även omdet tar upp till så som för en yrkesman.Detta driver också fram svartjobb vilket i sin turunderminerar skattemoralen. På lång sikt kan det bli ettstort samhällsekonomiskt problem.Den typ av tjänster det här är fråga om, dvs underhåll,enklare service etc riktad till privatpersoner skulle kunnavara en inkörsport till arbetsmarknaden för mångaungdomar.Ett sätt att främja utvecklingen av tjänstesektorn är attsänka momsen på tjänster. Detta är dock en omfattandeskattesänkning som det inte finns statsfinansiellamöjligheter att klara av för närvarande.De positiva effekter som eftersträvas -- expanderandeprivat tjänstesektor och minskad ungdomsarbetslöshet --kan emellertid uppnås på ett mindre kostsamt sätt. Dels börskattesänkningen inriktas på de mest priskänsligatjänsterna, dvs hushållsinriktade tjänster med lågkapitalintensitet, så att de samhällsekonomiska vinsternablir stora och antalet nya jobb så många som möjligt. Delsbör skattesänkningen utformas så att den till största delentillfaller tjänster som annars inte skulle ha utförts ocharbetskraft som annars inte skulle haft sysselsättning.Därmed minimeras undanträngningseffekterna och en reellproduktionsökning uppstår.En praktisk lösning kan vara att införa en U-skattsedel.U som i ungdom. Jämför F-skattsedeln som finns föregenföretagare. En U-skattsedel kan förslagsvis utfärdas tillungdomar som varit arbetslösa i minst tremånader. Innehavaren får rätt att med särskildaskattevillkor sälja en begränsad kategori tjänster, somtillhör den icke-existerande marknaden förhushållstjänster. Innehavaren är befriad från såväl momssom skattedelen av arbetsgivaravgifterna.Arbetsgivaravgifterna blir därmed för dessatjänster.Timlönen som debiteras kunden bör med dessa reglerkunna ligga kring , vilket ger en månadslön på vid heltidsarbete. Ett timarvodestak böreventuellt finnas för att denna typ av skattesubventioneradetjänster inte ska bli så lönande att vanliga arbeten blirointressanta.U-skattsedeln ska endast gälla för privatkunder. Detillåtna tjänsterna kan vara t exbilvård -- men intebilreparationerträdgårdsarbete -- men inteanläggningsarbetenlöpande hushållsarbete (städning,tvätt, disk osv) -- men inte flyttstädningar ellerfestarrangemang o dylbarnpassning -- men endast somkomplement till annan huvudsaklig barnomsorg (föräldrar,daghem osv)fastighetsunderhåll -- men inte reparationerosv.Förslaget har flera fördelar:Det lägger initiativet hosden enskilde ungdomen. Han eller hon får själv enmöjlighet att förbättra sin situation istället för att vara ett''fall'' som ska placeras av någon myndighet.Detinnehåller ett betydande inslag av utbildning. Ungdomarnatränas i att starta och driva ett eget företag. De lär sig sälja,ta initiativ, sköta bokföring mm. En entreprenörskola somSverige kommer att ha stor nytta av.Det höjer vår BNPoch vår välfärd. Det skapar en marknad av nya tjänster somannars inte existerar. Arbetskraft som annars inte utnyttjaskommer i produktion.Det sänker arbetslösheten hos ensärskilt utsatt grupp. Det finns nu över 200 000 ungdomarunder som står utanför den ordinariearbetsmarknaden, vilket är mycket alarmerande. Alla sommed vårt upplägg får en U-skattsedel skulle annars ha varitarbetslösa. I och med den kraftiga prissänkningen på deaktuella tjänsterna kan ett betydande antal nyaarbetstillfällen förväntas.Det är en mycket billig åtgärd.Bruttokostnaden är noll eftersom sänkningarna avsertjänster som inte finns. Nettokostnaden när minskadebidrag och ökade skatteintäkter räknas av mot eventuellaundanträngningseffekter kan t o m bli positiv, speciellt omkunderna i sin tur ökar sitt förvärvsarbete.Åldersbegränsningen undanröjer risken för att ungdomarskulle fastna i denna typ av skattesubventionerade arbetenen än de egentligen vill.En SKOP-undersökning bland 1 000 ungdomar i åldern16 till som gjordes visade att två av treungdomar trodde att en ''u-skattsedel'' skulle skapa flerjobb. Tre av fem tyckte att denna typ av arbete --fastighetsunderhåll, trädgårdsskötsel eller hushållsarbete --vore bra träning för att starta och driva ett eget företag.I har ett liknande system redan genomförts.Ett särskilt statsbidrag utgår till ''hemservice'', därungdomar får för olika typer avhushållsarbete, varav arbetsgivaren/hushållet betalar 25kronor . Där är det även tillåtet att kombineraarbetet inom ''Hemservice'' med det kontantaarbetsmarknadsstödet.Sammantaget finns det flera skäl att gå vidare ochundersöka möjligheterna att skapa arbeten med hjälp av ensärskild skattsedel för hushållsarbeten. Förslaget är billigtoch kan vara en mycket effektiv åtgärd för att minskaungdomsarbetslösheten. Visst kan det finnas problem medsystem av denna modell, det finns det med alla nya grepp.Men idén är värd att prövas, kanske i ett län som Stockholmtill att börja med. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett införande av en u-skattsedel.