mot · GH02Fi54 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) Sätt i arbete!Inledning och sammanfattningVi socialdemokrater ger inte upp kampen motarbetslösheten. Vi vill ha en kraftfull arbetsmarknadspolitikoch öka investeringarna för att skapa tillväxt och arbete.Våra förslag innebär att cirka 90 000 fler arbeten skapas och att omkring 30 000 personer fler kan delta i olika utbildningsinsatser.Därmed kan arbetslösheten pressas ned under 5procent.Vi socialdemokrater accepterar inte att över 200 000 ungdomar saknar fotfäste på arbetsmarknaden. Vivill därför genomföra ett omfattande program motungdomsarbetslösheten. Vårt mål är att ingen ungmänniska skall tvingas gå arbetslös än 100 dagar.Vi är beredda att avsätta till ettsådant program. Sammantaget innebär detta att det finnsresurser att erbjuda upp mot 70 000 fler ungdomar jobb, utbildning eller andra aktivaåtgärder.Regeringen sträcker vapen i kampen motarbetslösheten. I kompletteringspropositionen försytterligare resurser från arbetsmarknadspolitiken. Dettagör man trots att man förutspår att arbetslösheten kommeratt ligga kvar på extremt höga nivåer.Regeringens kraftlöshet är en tydlig signal tillungdomarna: Ni behövs inte. Det enda förslag man har ikompletteringspropositionen är attungdomspraktikplatserna skall minska med 20 000.Vi accepterar inte ett samhälle där hundratusentalsungdomar ställs utanför samhällsgemenskapen. Det är entragedi för de unga och ett underbetyg för regeringenspolitik. Vi accepterar inte heller att allt flerlångtidsarbetslösa slås ut från arbetsmarknaden.Kraftfulla åtgärder måste sättas in för att snabbt ochrejält minska arbetslösheten. Fler måste få jobb och färretvingas att leva på bidrag.Läget på arbetsmarknadenDet är glädjande att antalet lediga platser nu ökar igenoch att det börjar bli fart på exportindustrin. Men detallvarliga är att de lediga jobben är så få, attarbetsmarknaden i övrigt står och stampar och attmassarbetslösheten enligt regeringen består under dekommande åren.Det är kronans fall som medfört en kraftig förbättringför de företag som konkurrerar med utlandet. Men deföretag som säljer sina varor och tjänster i har i stortsett inte nåtts av uppgången. Hemmamarknaden står stilla.Avskedandena fortsätter i kommuner och landsting.Effekterna för sysselsättningen är därmed begränsade.Regeringen har t.o.m. minskat förväntningarna . Ijanuari trodde regeringen att 32 000 jobb skulle försvinna . har regeringen höjtsiffran till 52 000 jobb som skall bort . Arbetslösheten är högre änförra året. Säsongrensade siffror visar att arbetslöshetenunder vintern månad för månad steg t.o.m. februari månad.Enligt regeringens prognoser kommermassarbetslösheten att cementeras under de kommandeåren, men några åtgärder för att förhindra denna utvecklingföreslås inte. Detta är oacceptabelt.I ett läge med 600 000 människor utan arbete, med över130 000 personer långtidsarbetslösa och med en gigantiskungdomsarbetslöshet krävs krafttag av oss politiker. I annatfall kommer att fastna i massarbetslöshet sommånga andra europeiska länder.Det gäller därför att förhindra att exportindustrindrabbas av flaskhalsar i form av för lågproduktionskapacitet eller brist på utbildad personal. Detgäller att få i gång hemmamarknaden och förhindraytterligare avskedanden i kommuner och landsting. Och detgäller att se till att fler, och då främst ungdomar, kommer iaktiva åtgärder.De förlorade årenI vår ekonomisk-politiska motion redovisar vi vår analysav ekonomi, av den borgerliga regeringens politikoch av den utveckling som kan väntas om denna politikfortsätter.Vi har konstaterat att arbetslösheten är rekordhög ochatt alla drabbas av arbetslösheten, direkt eller indirekt.Vi har i vår ekonomisk-politiska motion vidarekonstaterat att ekonomi präglas av en fundamentalobalans mellan sparande och investeringar i den privatasektorn. Inget annat land i OECD-området har en sådjupgående störning som . Framtidsbyggandet harinte varit så lågt på nästan 60 år.Vi har också konstaterat att denna brist på investeringarär den främsta orsaken till arbetslösheten och till de väldigaunderskotten i de offentliga finanserna. Aldrig någonsin imodern tid har de offentliga finanserna försämrats såkraftigt som under den gångna mandatperioden.Regeringen ger sken av att denna utveckling varoundviklig men att , trots detta, är på rätt väg.Sanningen är att regeringens ekonomiska politik har spelaten avgörande roll för att krisen blivit djupare och längre iSverige än i andra länder. Det räcker med att jämföraSverige med . Om hade haft sammautveckling som --1994 skulle våraekonomiska resurser inte ha minskat utan ökat,arbetslösheten och budgetunderskottet skulle vara klartlägre än det är i dag.Efter misslyckandet med ''den enda vägen'' harregeringen förlitat sig på den andra vägens politik, på denlåga kronkursen och den därav följande uppgången iexportindustrin. Det är således misslyckandet påvalutapolitikens område som utgör grundbulten iregeringens politik.Denna politik är inte hållbar. Den extrema obalansenmellan sparande och investeringar kommer att bestå underde närmaste åren. Arbetslösheten och underskotten istatsfinanserna kommer att bestå med nuvarande politik. Vivänder oss mot den likgiltighet som regeringen visar införde svårigheter som hundratusentals medborgare drabbas avtill följd av arbetslösheten. Vi vänder oss mot den passivitetsom regeringen visar inför den statsfinansiella krisen ochdet hot mot välfärden som de stora underskotten utgör.Den politik som regeringen anvisar leder in i enarbetslöshetsfälla. hamnar i samma fälla som landefter land gjorde i med en hög ochbestående arbetslöshet. Det är särskilt allvarligt för ,vars ekonomi är uppbyggd på att arbetsviljan utnyttjas väloch att arbetslösheten är låg.En sådan politik kommer att göra den finansiellasituationen för landet ännu mycket svårare än den är . Ettföretag kan förbättra sin finansiella ställning genom attskära ner verksamheten och minska sysselsättningen. Ennation som tillämpar samma politik får motsatta effekter.Den försvagar sin produktiva förmåga och försämrar sinafinanser. Det underminerar förtroendet både inom landetoch utomlands.När ambitionerna nu höjs i både och närdet gäller arbetsmarknadspolitiken riskerar att blien eftersläntrare som repeterar andra länders misstag.Sverige fastnar då inte bara i en permanent hög arbetslöshetutan också i permanenta stora underskott i statsfinansernamed växande ränteutgifter, som underminerar välfärdenoch tryggheten.Det andra alternativet är att går i täten bort frånarbetslösheten, otryggheten och de dåliga statsfinanserna.Det är ett alternativ som ställer stora krav på alla i detsvenska samhället: på regering och riksdag och de politiskapartierna, på näringsliv och fackliga organisationer. Detkräver en fast ekonomisk kurs och en bred uppslutning, ipolitiken och på arbetsmarknaden. Ambitionerna i denekonomiska politiken måste höjas när det gällerinvesteringar och sysselsättning, tillväxt och statsfinanser.- De förlorade årens arbetsmarknadspolitikRegeringens politik har lett till det största raset isysselsättningen som någonsin inträffat i modern tid.I kompletteringspropositionen 1992 signaleraderegeringen att den -- genom rivstarten ochnystarten -- hade skapat goda förutsättningarför att vinna kampen mot arbetslösheten och trygga ensådan ekonomisk utveckling att hela kan växa.Regeringen konstaterade att det största hotet mot allafördelningspolitiska ambitioner är en hög och långvarigarbetslöshet. Där framhölls att politiken syftar till attsäkerställa en ökande sysselsättning på den ordinariearbetsmarknaden och att insatser mot långtidsarbetslöshetmåste prioriteras.Dessa bedömningar var, som vi redan då framhöll, grovtmissvisande. Regeringen hade på intet sätt skapat godaförutsättningar för att vinna kampen mot arbetslösheten.Det var regeringens politik som kom att fördjupa deninternationella konjunkturen och försätta i enekonomisk depression. Det var genom regeringens politiksom det största hotet mot alla fördelningspolitiskaambitioner blev allvar.- För tung börda för arbetsmarknadspolitikenUnder 1992 minskade sysselsättningen ocharbetslösheten ökade till . , när denborgerliga politiken fick full genomslagskraft, minskadesysselsättningen ännu mer och arbetslösheten ökade till enny rekordnivå, 8,2 procent.Det är sysselsättningen på den ordinariearbetsmarknaden som har rasat. Under de här tre åren haröver 400 000 jobb försvunnit.Detta har inneburit att arbetsmarknadspolitiken har fåttbära en oerhört tung börda, när det gälltsysselsättningsskapande åtgärder. Bördan har varit så tungatt arbetsmarknadspolitiken endast delvis har kunna klaraden uppgiften. Arbetslinjen har därmed successivtövergivits. har de övriga uppgifterna inomarbetsmarknadspolitiken, de tillväxtinriktade ochfördelningspolitiska uppgifterna, blivit starkt eftersatta.Ansvaret för detta misslyckande vilar på regeringen ochen djupt felslagen ekonomisk politik.Det står fullt klart för var och en att regeringen inte harförstått den ekonomiska situationen och inte heller harförstått effekterna av sin egen politik. I en statsvetenskapliguppsats beskrivs regeringens misslyckade politik påföljande sätt:...strategin gick ut på att stimulera tillväxten genomstrategiska skattesänkningar för de mindre företagen; medhänsyn till det växande budgetunderskottet finansierademan detta i stor utsträckning med nedskärningar i stödet tillbyggandet. Effekten blev att expansionen frånsmåföretagen uteblev på grund av låg efterfrågan, medannedgången i byggandet påskyndades. En kombination avåtgärder avsedd att öka tillväxten kom i själva verket attminska tillväxten, i vart fall ...(i Politikens väsen. Uppsatsertillägnade , 1993. )Regeringen har alltför ofta varit passiv när den borthandla. När den har gått till handling har det ofta varit dåligtförberett och gjorts utan hänsyn till konjunkturläge ellereffekterna för den ekonomiska aktiviteten.Den reviderade finansplan som regeringen nu lagt frambekräftar att regeringen inte har någon politik för att taSverige ur arbetslöshetskrisen.- Sänkt kvalitet på åtgärdernaVad som skett är att arbetslinjen har underminerats ochatt en allt större del av de arbetsmarknadspolitiskainsatserna har förbrukats på passivt kontantstöd.Till detta kommer att kvaliteten på de aktiva åtgärdernahar försämrats. Det som skulle vara sistahandsåtgärder harblivit förstahandsåtgärder, framför allt ungdomspraktikenoch . Yrkesutbildning, kompetenshöjningoch andra framtidsinriktade åtgärder har satts på undantag.Arbetsförmedlingen har genom det ekonomisk-politiskamisslyckandet tvingats att administrera arbetslöshet ochåtgärder i stället för att kunna medverka till att ledigaplatser blir snabbt och väl tillsatta och de arbetssökandekommer i arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.- En politik byggd på felsynDen borgerliga regeringens arbetsmarknadspolitik ärbyggd på föreställningen att människor vill leva på bidrag istället för att arbeta. Med detta som utgångspunkt harregeringen ägnat mycket tid åt att göra om a-kassan ochförsämra villkoren för dem som blir arbetslösa i stället föratt få till stånd en omläggning av politiken så attarbetslösheten effektivt pressas ned.Denna föreställning är enligt vår bestämda uppfattningen felsyn. Det är vår erfarenhet att alla vill ha arbete, iförsta hand på den ordinarie arbetsmarknaden med dentrygghet som det innebär, i andra hand i tillfälliga arbeten.Det är bristen på arbetstillfällen som är huvudproblemetoch det kommer att vara den eftersatta utbildningen ochomskolningen som blir problemet när de nya jobbensuccessivt kommer till.- mot arbetslöshetsfällanDet föreligger nu en stor risk att kommer attupprepa samma misstag som land efter land gjorde under80-talet i . Man trodde att en konjunkturuppgångskulle lösa problemen med den höga arbetslösheten. Detvar en felaktig föreställning. Arbetslösheten i EG-ländernakom som genomsnitt aldrig ner trots en långperiod av ekonomisk tillväxt.Den politik som regeringen anvisar leder in i enliknande arbetslöshetsfälla. Detta är särskilt allvarligt förSverige, vars ekonomi är uppbyggd på att arbetsviljan tasväl till vara och att arbetslösheten är låg.- Bakslag för kvinnorRegeringen mandatperiod har på många sätt variten bakslagens tid för kvinnor.Kvinnors möjlighet att förvärvsarbeta är grundläggandeför jämställdheten mellan könen. Varje människa oavsettkön skall ha rätt att leva sitt liv i frihet och oberoende. Etteget arbete med en lön som går att leva på är själva grundenför detta. Massarbetslösheten är därför ett dråpslag motjämställdheten.Den offentliga sektorn är av avgörande betydelse förkvinnors möjlighet att förvärvsarbeta. Dels fyller denuppgifter som kvinnor traditionellt tar ansvar för såsombarnomsorg, sjukvård och äldreomsorg. Dels utgör denoffentliga sektorn en betydande arbetsplats för kvinnor.Nedskärningarna ger därför sämre service och färre jobbvilket drabbar kvinnor värst.Pigavdrag, vårdnadsbidrag, försämringar av denarbetsrättsliga lagstiftningen ingår i samma mönster avåtgärder som sammantaget kraftfullt motverkarjämställdheten.I regeringens proposition om arbetslöshetsförsäkringfullföljs denna politik. Propositionen saknar varje antydantill analys av hur förslaget slår mot män respektive kvinnor.Det framgår trots detta tydligt att det är kvinnor somdrabbas mest av regeringens förslag. Kvinnor kommer attfå svårare att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning.Regeringen vill spara genom att försämra för dem somfyllnadsstämplar. Av dessa är den överväldigandemajoriteten kvinnor.Vi socialdemokrater säger nej till denna politik.Regeringens vårbudget -- ambitionerna sänks ytterligareRegeringen står som tidigare passiv i kampen motarbetslösheten. I kompletteringspropositionen trapparregeringen ner ambitionerna ytterligare. Anslaget tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder minskas trots att vifortfarande och framgent har en arbetslöshet påexceptionellt hög nivå.Regeringen räknar med att arbetslösheten skall hamnapå . Dettaär historiskt sett extremt höga nivåer. Antalet sysselsattahar minskat med nästan 100 000 mellan mars månad 1993 och 1994. Regeringen villföra till vägarbeten. Detta är i och försig bra. Som framgår av vårt program har vi föreslagitmycket kraftfullare insatser till vägar. Skillnaden är att viinte har belastat de arbetsmarknadspolitiska medlen.Detsamma gäller för insatserna för kulturminnesvården.I budgetpropositionen lyfte regeringen ut som ett bemyndigande tillregeringen att användas till åtgärder utanför den ordinariearbetsmarknadspolitiken. Av dessa medel avsattes 800miljoner kronor för åtgärder som presenterades i denregionalpolitiska propositionen. Det är vår uppfattning attdessa resurser behövs bättre inom AMS.Arbetsmarknadspolitiken får minskade resurser medanfinansfullmakten tillförs en och . Detär uppenbart att det finns en stark ambition att föraomfattande medel från arbetsmarknadspolitiken och ställadessa till regeringens disposition för ospecificeradeändamål.Under innevarande budgetår har vi sett sammapassivitet vad gäller AMS oförbrukade medel. AMSbegärde att få använda dessa för att skapa sysselsättninginom byggbranschen utan att regeringen agerade. Förstefter initiativ från kom delar av detta överskottatt användas för ROT-insatser. Dessvärre har regeringengenom en byråkratisk hantering av dessa medel sattsysselsättningseffekterna i fara.Den politik som vi presenterade i samband medbudgetpropositionen ligger fast.Detta program ger cirka 90 000 fler jobb . Genom ytterligaresatsningar kan omkring 30 000 personer få utbildning vilket kan pressa nerarbetslösheten till 1995.En ny arbetsmarknadspolitikArbetsmarknadspolitiken är en viktig del av denekonomiska politiken för tillväxt och ökad sysselsättning,kamp mot arbetslösheten, finansiell stabilitet och en rättvisfördelning.- Ökad sysselsättningEn socialdemokratisk regering kommer att se som sinfrämsta uppgift att få till stånd en kraftig ökning avsysselsättningen i näringslivet. Den är nödvändig av tvåskäl: för att bekämpa arbetslösheten och för att få nedbudgetunderskottet. Inget annat är så verkningsfullt när detgäller att sanera statsfinanserna som ett arbete som minskarberoendet av a-kassa och andra inkomststöd.Sverige behöver fler företag -- och fler företagare.Företagen behöver goda villkor för att investera ochexpandera. Vi vill få till stånd en långsiktig och hållbaröverenskommelse om näringslivets villkor. Det ärnödvändigt att komma bort från konfrontation i politikenoch på arbetsmarknaden. Det är dags för ett nytt klimatmed stabila och förutsägbara spelregler såväl inom politikensom för företagarna och löntagarna.Vi vill samordna den ekonomiska politikens alla medelför att göra det lönsamt att investera i ny och meraproduktiv kapacitet i näringslivet och att nyanställa för attdärigenom minska arbetslösheten.- Bekämpa arbetslöshetenArbetslösheten drabbar alla, direkt eller indirekt.Därför har alla mycket att vinna på en politik som kraftfulltreducerar arbetslösheten och skapar nya vägar tillbaka tillarbetslivet.Den viktigaste insatsen i kampen mot arbetslösheten äratt skapa nya arbetstillfällen på den ordinariearbetsmarknaden. Men enbart fler arbetstillfällen räckerinte. Enbart en ökad efterfrågan på arbetskraft kan riskeraatt leda till inflationsdrivande flaskhalsar om det inte görsinsatser för att höja utbildningsnivån och förbättraindividernas kompetens. Det gäller både för dem som hararbete och för dem som har ställts utan arbete.En socialdemokratisk regering ser därför som en likaviktig uppgift att åstadkomma ett kompetenslyft för attstärka den enskildes möjligheter i det framtida arbetslivet.Vårt lands främsta tillgång -- människors kunnande ochkompetens -- måste tas till vara och förnyas genom enutbildning med både bredd och spets.Vi kommer att genomföra ett omfattande och uthålligtprogram för att investera i kunskap och kompetens. Vi villgöra det i samverkan med arbetsmarknadens parter för attutbildningen skall komma till användning och bidra till attåterskapa produktionsförmåga.Under de senaste åren har arbetsmarknadspolitiken fåttbära en alltför tung börda, när den ekonomiska politikenpressat ned aktiviteten och slagit ut företag ocharbetsplatser. En socialdemokratisk regering kommer att tainitiativet till en ny, mera aktiv arbetsmarknadspolitik. Denskall bidra till såväl ekonomisk tillväxt som balans påarbetsmarknaden och en rättvis fördelning.Arbetsmarknadspolitiken måste under de kommandeåren arbeta med de expanderande företagens behov av attfå personal med rätt kompetens. Den måste varainriktad på att ge de arbetslösa möjlighet att snabbt kommatillbaka i arbetslivet, direkt till ett nytt jobb, till enutbildning eller omskolning eller till ett tillfälligt arbete.Ambitionerna när det gäller arbetslöshetsbekämpningenmåste kraftigt höjas. Det gäller särskilt insatserna motungdomsarbetslösheten.Investera för framtidenDet är dagens investeringar som utgör grunden förmorgondagens produktion och välfärd.Raset i industriinvesteringarna leder till att industrinskapitalstock reduceras. Det innebär att en betydandeinvesteringsökning krävs för att den kommandeproduktionsökningen inte skall leda till flaskhalsar ochkapacitetsbrist . Det är också angeläget att nugenomföra sociala investeringar och miljöinvesteringar.Sedan vi presenterade vårt program har endastett fåtal av våra förslag accepterats. Vi återkommer därförnu med förslag till investeringar som endast marginelltavviker från vårt tidigare förslag. Motiv för och inriktningav investeringsförslagen utvecklas också närmare i särskildamotioner med anledning av kompletteringspropositionen.Vi vill att näringslivet skall öka sina investeringarför att klara de framtida behoven av ökad produktion.Därför föreslår vi en särskild stimulans genom att företagenfår skriva av av sina maskininvesteringar direktvid investeringstillfället.Investeringarna i kommunikationer bör ocksåkraftigt öka. Telias AXE-system skall enligt nuvarandeplaner vara utbyggt . Målet bör dock uppnåsredan under 1997. Det gynnar 200 000 kunder i , och . Underbudgetåret tidigareläggs investeringar om 300 miljonerkronor.Många vägar och gator är dåliga beroende på attunderhållet är eftersatt. Vi föreslår att får deytterligare för underhållsåtgärdersom behövs utöver de som föreslås ikompletteringspropositionen. Då klarar verket ocksårekonstruktion av nedkörda vägar, bärighetsupprustning,miljöoch trafiksäkerhetsåtgärder, bullerbekämpning samtbeläggning av grusvägar.Vägverket har möjlighet att öka investeringarna i vägarför /95. Detta skulle höjakvaliteten på vägnätet och säkerheten i trafiken samtidigtsom cirka 4 500 nya arbetstillfällen skapas. Vi föreslår att Vägverkettillförs dessa medel.Inget stöd utges längre till kommunerna förinvesteringar i kommunala gator och vägar. Vi vill att AMSskall få möjlighet att ge ett bidrag med högst förökade investeringar inom kommunerna. Enligt uppgifterfrån kan kommunernas investeringar dåöka med . Vi vill också öka underhålletav järnvägar med 500 miljoner kronor.Därutöver vill vi att en SJ-terminal byggs i för 36miljoner kronor och att bygger hangarer iVisby, och samt en taxibana i försammanlagt . är i behovav en ny rullbana. Vi anser att en sådan skall byggas för 30miljoner kronor. En satsning bör också göras på en nyflygplats i anser att omfattande åtgärder måste sättas in för atthejda raset i bostadsinvesteringarna.Vi vill öka nybyggnaden av lägenheter. kommerexpansiva områden på nytt att ha bostadsbrist. Därför villvi med hjälp av ett tillfälligt investeringsbidrag om 10procent få igång byggande före av ytterligare 5 000 lägenheter. Det innebär ökade investeringar om 4miljarder kronor. Bidraget betalas ut i efterskott ochberäknas därför inte belasta nästa års budget.Vi vill att ombyggnader av lägenheter i det äldrebeståndet skall öka. Därför föreslår vi, på samma sätt somAMS och har gjort, ett stöd om cirka 20 procenttill ROT-program i äldre flerfamiljshus som leder till ökadeinvesteringar om . Då kan ytterligare 25 000--35 000 bostäder byggas om med start senast 30 juni1995. Regeringen bör få bemyndigande att utforma stödet.Vi vill också genomföra viktiga socialainvesteringar.Fler bostäder skall iordningställas för de äldre. Därförföreslår vi att det särskilda stöd som finns till äldrebostäderunder detta budgetår skall bevaras och anslårför detta ändamål . Målsättningen är attdetta skall öka investeringarna med 800 miljoner kronor.Vi vill att skolor skall bli trivsammaarbetsplatser för elever och lärare. Därför föreslår vi ettstöd som innebär att skolor kan renoveras för . Detta bör omfatta högst 40 procentav kostnaden. AMS bör administrera detta stöd.Många handikappade har svårt att använda sig avoffentliga lokaler, beroende bl.a. på bristandetillgänglighet. Därför vill vi stimulera att investeringar för300 görs för att handikappanpassa dessalokaler.Vi vill höja ramarna för bidrag till icke statligakulturlokaler och samlingslokaler. Totalt ger dettainvesteringar om 250 miljoner kronor.Vi vill också genomföra ett samlat program förmiljöinvesteringar. bör därför få iuppdrag att genomföra ett sådant program. Verket skallstimulera nya investeringar och fördela resurserna så attmaximal miljövinst uppnås parad med hög sysselsättning.Vi pekar ut följande investeringar.Det finns mångaenskilda VA-anläggningar som behöver åtgärdas för attminska läckaget av fosfor och organiska ämnen tillvattendrag som hotas av igenväxning. Vidare bör utsläppenav kolväten till följd av vedeldning minskas genom ettinvesteringsbidrag till installation av ackumulatortankaroch miljögodkända pannor. Stöd ges med högst 15 procentför att uppnå investeringar om 600 miljoner kronor.Kommunerna bör med motsvarande stöd stimuleras atttidigarelägga VA-investeringar om sammanlagt 1 miljardkronor.Enligt tidigare planer skall 70 reningsverk till1995 genomföra investeringar om för attfå en effektivare kväverening. Detta kommer inte attuppnås.