mot · GH02N256 · 1994-01-25 00:00:00 — Den del av den svenska industrin som överlevt desenaste årens kraftiga industriutslagning går bra. Det ärdock få som förväntar sig att den skall kunna skapasysselsättning till större delen av arbetslösa. Detråder en betydande enighet om att behöver månganya företag med avancerade produkter som kan bidra till ensnabb tillväxt på exportmarknaderna trots att Sverigefortfarande har ett relativt högt löneläge.Den höga arbetslösheten gör det ytterst önskvärt att nyaföretag skapas runt nya produkter med stortillväxtpotential.Behovet av ett radikalt nytänkande kanske bäst belysesav att industriellt klaratsig sämst av alla jämförbara länder. sjönkde svenska reallönerna som de svenskamarknadsandelarna föll.Jag vill i detta sammanhang framhålla att det finns ettsätt att stimulera nya industrier i som prövats i litenskala och som visat sig vara en god affär för detsvenska folkhushållet.Idén är enkel. Man har gett ett fåtal tjänstemän, i statligastiftelser och verk, rätten att låna ut pengar, utan säkerhet,till personer som har tillräckligt bra industrielltutvecklingsbara idéer och som har de personliga egenskapersom krävs för att driva upp ett företag till lönsamhet.Detta försök med och Industrifondensutlåning till innovatörer är intressant. Genom att statenlånar ut pengar till innovatören eller den teknikorienteradesmåföretagaren kan denne behålla sitt oberoende samtidigtsom samhället får exportintäkter, industrijobb och därmedäven högre skatteintäkter.Den samhällsekonomiska lönsamheten av dennalångivning är mycket god. En uppföljning av den utlåningsom i huvudsak skötts av en enda handläggare,vid nuvarande , kan illustrera potentialen.Handläggaren har ordnat lån på ca 10 miljoneri dagens penningvärde till innovatörer som i några fall, i ettsenare skede, även lånat mer pengar via Industrifonden. De14 största av de företag som startats med lån pårekommendation av denne enda handläggare omsatte 1991ca 1 411 miljoner, vilket var 424 miljoner mer än föregåendeår. , då den svenska industrin befann sig i ensvår kris, ökade dessa företag sin omsättning med 42 %.Detta kan omräknas till ca 280 nya industrijobb. Dessutombetalade bolagen ca 190 miljoner i socialavgifter ochpreliminärskatter.Eftersom pengar bör satsas där de gör störst nytta bordestatlig långivning till företagsledande innovatörerexpanderas. Staten är en av flera tänkbara finansiärer avsvenska innovatörer med företagsledarkapacitet. Men detär viktigt att poängtera att den svenska staten -- ellersnarare det svenska folkhushållet -- kan tjäna på sådanariktade satsningar.Ett sätt att systematiskt utnyttja dessa erfarenheter voreatt skapa ett antal nya parallella innovationsstiftelser meduppgift att låna ut pengar till personer eller små företag sombedöms kombinera kommersiellt och tekniskt starkaprodukter med företagsledarförmåga.Det är vitalt att sådana nya innovationsstiftelser leds avpersoner som har framgångsrik erfarenhet av att justbedöma kombinationen av uppfinnare och uppfinning. Detär svårt att bedöma potentiella företag. Bristen på vana ochduktiga handläggare gör att en annan av stiftelsernas viktigauppgifter blir att öva upp nya handläggare.Stiftelseformen är att föredra eftersom det är väsentligtatt projekt väljs efter bedömd förmåga att generera intäkteroch sysselsättning. Genom stiftelseformen kanverksamheten göras oberoende av kortsiktiga politiskaönskemål om att t.ex. satsa medel i för tillfälletopinionsmässigt opportuna områden eller i företag medakuta lönsamhetsproblem. Varvskrispolitiken kan tjänasom ett varnande exempel.Flera parallella stiftelser innebär att inte bara en kanaloch bedömningsmodell står till innovatörens ochnyföretagarens förfogande. Alla verksamheter mår väl avatt tvingas mäta sin effektivitet mot andra.Den stora svagheten med lån tillinnovatörer och små teknikföretag har varit kravet attlåntagaren skall hålla av finansieringen själv ellertillsammans med privata medfinansiärer. Företag sominledningsvis behöver utveckla en ny teknik behöver ofta etttiotal miljoner för att komma till lönsamhet och det är enförsvinnande liten andel av tekniskt ochföretagsledningsmässigt begåvade personer som kan ställaupp med några egna miljoner. Det är också en ytterst litenandel av dessa personer som inte hellre driver ett litetkonsultföretag än gör sig beroende av en privat finansiär.Svenska entreprenörer har vid internationella jämförelservisat sig prioritera oberoende extremt högt och visat ettjämfört med andra länders entreprenörer begränsat intresseför att tjäna pengar eller röna andras uppskattning.Satsningen av 6,5 miljarder på kapitalmarknadsbolagenAtle och skulle kanske lett till ett snabbväxandenyföretagande runt nya produkter om den gjorts i menkom i den svenska miljön att bli ganska verkningslös vadavser igångsättande av nya teknikbaserade företag.En stor del av den möjliga svenska tillväxten i svenskindustri synes ligga i att skapa många snabbväxande företagrunt nya, helst patentskyddade produkter. Endast uddatillfälligheter kan väntas förmå utländska intressenter attlägga utveckling och tillverkning av så attraktiva produkteri Sverige.Vi bör därför skapa ett klimat som förmår personer iSverige som skulle kunna skapa sådana företag att verkligenförsöka. Detta förutsätter att vi skaparfinansieringsmetoder som är anpassade till dessa personersmotivation och drivkrafter, bl.a. en rimlig möjlighet att nålönsamhet utan att förlora kontrollen över företaget.Dessutom skall de kunna nå målet utan stora personligaförmögenheter och utan att riskera personlig konkurs.Slutligen anser jag att de skall kunna vända sig till ett antalolika, oberoende finansiärer eller innovationsstiftelser.Sammanfattningsvis går tankarna kringinnovationsstiftelser ut på att man skapar ett antal avvarandra oberoende stiftelser. Vitalt för sådana nyastiftelser är att de byggs upp runt kunniga personer som harframgångsrik erfarenhet av att just bedöma kombinationenav uppfinnare och uppfinning.De villkorslån som stiftelserna skulle dela ut skullekunna finansieras genom ännu outnyttjade medel från t.ex.Fond 92-94. Den börsuppgång som varit innebär attkapitalet är större nu än vad man tidigare beräknat.Om flera nya innovationsstiftelser skulle bildas med rättatt bevilja anslag till innovatörer skulle de kunna ökamöjligheten för innovatörer att utveckla sina idéer i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innovationsstiftelser.