mot · GI02Sk43 · 1994-12-07 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:122 Finansiering av medlemskap i De grönas partimotion om EU-avgiften 1. SammanfattningI den nu aktuella propositionen föreslår regeringen en höjdarbetsgivaravgift , vilket beräknas gestaten en intäkt på . Vi motsätter ossförslaget. Istället bör miljörelaterade skatter nu höjas. Viföreslår att skatten på kärnkraftel och koldioxidskatten höjsistället för att täcka samma belopp.I motionen diskuteras också andra delar av den föreslagnafinansieringen av medlemsavgiften som är utlovade tillbudgetpropositionen. Vi vill på det sätt ge vår samlade synpå frågan.De Gröna anser att det är bra att nu särskilt finansieraSveriges medlemsavgift i Europeiska unionen. Följandebudgetår bör finansieringen emellertid ingå i den normalabudgetbehandlingen i syfte att optimera användningen avstatens samlade resurser.I uppgörelsen s--v ingår en breddning av fastighetsskattenoch momsen. Vi vill undanta småjordbruk och mindreföretag från breddningen av fastighetsskatten. Vi säger nejtill förslaget om fastighetsskatt på skog. Vi säger också nejtill momsförslaget vad gäller serveringstjänster.I uppgörelsen ingår en besparing på 6 miljarder medhänvisning till att EU kommer att bidra till vissaverksamheter m.m. Vi har invändningar mot minskning avforsknings- och regionalpolitiska anslag. Vi anser att svenskforskning och regionalpolitik i betydande utsträckning inteär utbytbar mot EU-motsvarigheterna.Vi återkommer med våra detaljerade motförslag till dessadelar av uppgörelsen när regeringen lämnar sina förslag tillriksdagen.2. Beskatta inte arbete ännu mer -- beskatta miljöförstöringiställetDe Gröna vill generellt sett lägga en större del avbeskattningen på energi, knappa råvaror ochmiljöpåverkande utsläpp. Istället bör skatt på arbete sänkas.På 10 år vill vi halvera arbetsgivaravgifterna och höja demiljörelaterade skatterna i motsvarande mån. Totalt handlardenna skatteväxling om en summa på ca 100 miljarderkronor.Regeringens förslag till finansiering av medlemsavgiften iEU innebär däremot att arbetsgivaravgifterna höjs utan attmiljörelaterade skatter höjs i tillnärmelsevis samma grad. Vianser att hela den föreslagna höjningen avarbetsgivaravgifter ska ersättas med miljörelaterade skatter.Skatten på elkraft från kärnkraftverk bör höjas kraftigt. Iprincip bör den ses som en skatt på den ändliga råvaran uran.Skatten kan också ses som ett ekonomiskt styrmedel för attpåskynda den beslutade avvecklingen av kärnkraft. I taktmed att kärnkraften avvecklas försvinner ocksåskatteintäkterna. Om medlemskapet medför, som ja-sidanpåstår, ekonomisk tillväxt (och därigenom ökadeskatteintäkter) kommer det inte att leda till något betydandeproblem. Om nej-sidan får igenom sin åsikt om förnyadfolkomröstning beslut om Maastricht-avtaletsfortsättning, så bör det inte heller medföra något problem.Nivån på skatten på elkraft från elkraftverk bör tiodubblas,vilket betyder att skatteintäkten ökar från nuvarande 0,12 till1,. Ökningen blir därmed ca 1,1 miljardkronor.Koldioxidskatten bör höjas etappvis med /kg denärmaste åren. Vi bedömer att en rimlig slutnivå kan vara 65öre/kg vid slutet av seklet. Vi anser också att utsläppen skabeskattas lika oavsett utsläppskälla, vilket betyder attindustrin ska likstäl las med hushållen. Begränsningsreglerbör införas för viss energiberoende industri som annarsskulle slås ut i internationell konkurrens med den effektenatt utsläppen enbart exporteras. Vårt förslag är en generellhöjning till /kg fr.o.m. nästa budgetår, och attregeringen återkommer med förslag till omlämpliga begränsningsregler för viss industri under våren1995. Vi beräknar att skatteintäkten bör uppgå till ca 5miljarder för budgetåret 1995/96.3. Fastighetsskatt på skog motverkar naturvårdenI uppgörelsen ingår en fastighetsskatt på skogsfastigheter.Den ökar motivet för skogsägaren att avverka mer och på ettmer lönsamt sätt. Det kan leda till större och mer ensartadehyggen, liksom mer hyggen totalt sett.Naturvården är i det sammanhanget en kostnad.Naturvårdsanpassningen av skogsbruket innebär i vart fall påkort sikt en ansträngning av skogsbrukaren. Det ställer störrekrav på förberedelser, planering och anpassning av olikaskogsvårdande åtgärder -- inte minst avverkningen.Naturvården gynnas av att avverkningsgraden hålls nere,särskilt vad gäller äldre skog men också vad gäller smärreskogspartier längs vattendrag, branter, våtmarker etc.Under senare år har en naturvårdsavgift för skogsbruketdiskuterats. Syftet skulle vara att skogsbruket, som ju orsakaren omfattande utarmning av flora och fauna i svensk natur,också ska betala för sina miljökostnader. Miljökostnadernabestår i detta fall av naturreservat, nationalparker ochersättningar till skogsägare för att ta särskildnaturvårdshänsyn i syfte att bevara hotade arter och deraslivsmiljö. Vi anser att tanken på en naturvårdsavgift är riktigoch bör genomföras. Förslaget om en fastighetsskatt påskogsfastigheter bör däremot avslås.4. Gynna småföretagandet -- nej till fastighetsskatt ochmoms på serveringI s--v-uppgörelsen ligger också breddning av underlagetför uttag av moms och fastighetsskatt. Vad gäller momsenmotiveras det med en anpassning till EU. Vi ifrågasätteremellertid om detaljanpassning måste göras i varje avseende.Vi menar att , liksom andra medlemmar i , kantillåta oss en relativt fri tolkning där vi finner det lämpligt.Förslaget att lägga moms på serveringstjänster är ettsådant exempel där vi anser att bör tacka nej tillsvidare. Detta med hänsyn till restaurang- och turistnäringensbetydelse såväl ekonomiskt som socialt.Vad gäller breddningen av fastighetsskatten så har denredan kommenterats ovan vad gäller skogsfastigheter. Medhänsyn till behovet att stimulera och utveckla mindre ochmedelstora företag i allmänhet bör frågan om undantag frånbreddning av fastighetsskatt för deras lokaler prövas. Vi äralltså inte beredda att nu stödja ett sådant förslag, utan anseratt regeringen ska ta fram ett förslag där i första handsmåföretagen undantas från breddad fastighetstaxering.5. Lägg inte ner svensk forskning för EU:s skullEnligt uppgörelsen beräknas en besparing på ca 6 miljarderkunna göras genom att EU tar över bl.a. bidrag till forskningoch regionalpolitik. Det kan vid en första anblick förefallarimligt, men med tanke på att svensk forskning har en vissinriktning och sammansättning som beror på svenskaförhållanden och behov är utbytbarheten begränsad.Farhågor har framförts om att svensk grundforskningskulle minskas genom att forskningsråden brandskattas. Detskulle vara att mycket allvarligt slag mot forskningeneftersom grundforskningen är begränsad och hårtansatt. Grundforskningen utgör ju själva grundvalen tillmånga av de industrier och verksamheter som vi till stor dellever på idag.Vi har funnit att dessa farhågor är välgrundade. Vi anseratt svensk forskning, och då särskilt grundforskning, inte skaminskas på grund av ett EU-medlemskap.6. Fullfölj de regionalpolitiska löftenaFöre folkomröstningen om EU gavs klara löften från ja-sidan och regeringen om att de svenska regionalpolitiskainsatserna inte skulle komma att skäras ned vid ettmedlemskap. De medel som kan komma från EU ska iställetläggas till den nationella regionalpolitiken.Regeringen räknar med en besparing om ca 6 miljarderkronor vad gäller bistånd, jordbruksstöd och regionalpolitikgenom att EU-medel ersätter nuvarande insatser. Vi anser attdetta inte går att genomföra fullt ut utan betydande ochoacceptabla konsekvenser. När det gäller regionalpolitikengår det definitivt inte att byta de nuvarande stödformerna motEU-medel. De insatser som kan göras med EU-medel går ihuvudsak till andra geografiska områden än den nationellaregionalpolitiken. Pengarna kan inte heller användas församma ändamål. De svenska stödformerna är inriktade påföretagsstöd i framförallt inland för att underlättainvesteringar och skapa en likvärdig konkurrenssituationmed motsvarande företag i . Inget av EU:sregionalpolitiska insatser är riktat mot företag ochföretagsetableringar.En nedskärning av den nationella regionalpolitiken medförmed all sannolikhet att företag flyttar från norra , attnyinvesteringar sker på andra ställen och att arbetstillfällenförsvinner från stödområdet.Företagen i behöver stabilitet och långsiktighet iregionalpolitiken. Spelreglerna måste kunna gälla under långtid för att kunna bidra till goda förutsättningar och ett braföretagsklimat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om höjdarbetsgivaravgift,2. att avslår regeringens förslag om höjdegenavgift till folkpensioneringen,3. att avslår regeringens förslag om höjning avden särskilda löneskatten,4. att avslår regeringens förslag om höjning avpremieskatten på grupplivförsäkringar,5. att beslutar att höja skatten på kärnkraftsel ienlighet med vad som föreslås i motionen,6. att beslutar att höja koldioxidskatten i enlighetmed vad som föreslås i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av medlemskap iEU.