mot · GH02Ub634 · 1994-01-25 00:00:00 — När behandlade förslaget till ny högskolelag(1992/93:UbU3) förelåg motioner om yrkesexamen för bl.a.laboratorieassistenter. Motionerna avslogs med hänvisningtill den översyn av samtliga vårdutbildningar som riksdagenbegärde . Utskottet ansåg dock att det ärväsentligt att beakta de anpassningar till de internationellaförhållandena som blir alltmer nödvändiga. Någon översynhar inte gjorts och är frågan om yrkesexamenför laboratorieassistenterna olöst. Det betyder att det intefinns någon garanti för att yrkesgruppen får den utbildningsom krävs för att säkra patienternas trygghet i vården.Dagens sjukvård baserar flertalet diagnoser och val avbehandlingsmetoder på laboratorieresultat. Felaktigalaboratoriesvar kan därmed för den enskilde patientenmedföra fel behandling och/eller onödig upprepning avprovtagning.Tidigare när landstingen både haft ansvaret föranställningen och utbildningen, som dessutom varit starktreglerad, har det inte funnits några skäl attbehörighetsreglera yrket. Med det nya utbildningssystemetökar emellertid svårigheterna att bedöma utbildningensinnehåll och vilken kompetens den leder fram till, särskiltmed tanke på att utbildningen inte avslutas med enyrkesexamen. Hälso- och sjukvården genomgår en radstrukturförändringar. Utvecklingen förlaboratoriemedicinen är redan nu att den bedrivs i enmängd olika driftsformer, både i privat regi och somkommunala bolag. med ännu fler driftsformerär det risk för patientsäkerheten eftersom det inte kommeratt vara alldeles enkelt att bedöma om innehållet iutbildningen verkligen svarar mot de krav som ställs påyrkeskompetens hos en laboratorieassistent.Det finns i ca 12 000 laboratorieassistenter.Yrket har en hundraårig historia och har haft enenhetlig utbildning, sanktionerad av staten.Kompetenskrav för tjänstgöring som laboratorieassistentfinns angivna i allmänna råd; SOSFS1987:30. I samband med remissförfarandet inför beslut omden nya högskoleförordningen framfördes från fleraremissinstanser, däribland , behovet av attlaboratorieassistentutbildningen skulle regleras medyrkesexamen. De tretton vårdhögskolor som anordnarutbildningen kommer fr.o.m. att förlänga den från 90poäng till 120 poäng. genomför de flesta skolorförändringar i studieplanerna så att en större del är av mergenerell karaktär, specialiseringen har därmed fått mindreutrymme. Detta är en utveckling som ligger i linje medverksamhetens behov och krav på kvalitet. Det äremellertid ur patientsäkerhetssynpunkt enoroande utveckling då små bolag och entreprenörer sombedriver laboratorieverksamhet kan ha svårt att avgöra omsökande till en befattning som laboratorieassistent har dekunskaper som krävs.I länderna inom EU har de flesta laboratorieassistenteren treårig utbildning med generell inriktning. Majoritetenav dessa länder hänför sin utbildning till det s.k. 1:agenerella direktivet, d.v.s. krav på treårig eftergymnasialutbildning. Flera av länderna har också reglerat yrket i formav en auktorisation eller annat offentligt erkännande. Föratt kunna upprätthålla en fortsatt god kvalitet även i Sverigeoch ge möjlighet för tillsyn behöver utbildningen tilllaboratorieassistent garanteras ett visst innehåll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkesexamen somlaboratorieassistent.