mot · GI02Fi2 · 1994-11-22 00:00:00 — Den förutsätterockså decentralisering av befolkning och näringsliv.En långsiktigt hållbar ekonomisk politik förutsätter ocksåatt de lösningar som väljs inte vältrar över problemen påkommande generationer i form av en stor statsskuld ochmiljöskuld. Det är därför nödvändigt att inriktningen av denekonomiska politiken utformas så att kostnader i form avmiljöförstöring och resursförbrukning blir synliga. Idagsläget vältras kostnaden över på staten eller påkommande generationer. Det ekonomiska systemet måsteförändras så att det speglar den ekologiska verkligheten.En sundare ekonomi förutsätter vidare systemförändringari de nuvarande välfärdssystemen med syfte att få enbättre fungerande ekonomi och en starkare välfärd. Engrundtanke i dessa systemförändringar är att brytaautomatiken i statens kostnadsutveckling. En sådan åtgärdblir i sig starkt inflationsdämpande. Långsiktiga ochsvåröverblickbara subventionsåtaganden från statens sidamåste undvikas. Vägledande för saneringen av statensfinanser bör vara att staten skall sörja för garanterademiniminivåer i välfärdssystemen, kombinerat med attarbetslinjen hävdas.Den ekonomiska politiken för den fortsatta saneringen avstatsfinanserna måste utformas så attinflationsförväntningarna inte ökar somförutsättningar skapas för en ökad sysselsättning, främstinom den privata sektorn.Ökade statliga utgifter i form av investeringsstimulansermåste främst inriktas på områden där de långsiktigt gynnaren hållbar ekonomisk utveckling såsom t ex miljö- ochenergiområdena resp satsningar för att ta tillvara tillgängligaproduktionsresurser på landsbygden och mindre tätorter överhela landet. I övrigt måste restriktivitet iakttas medutgiftsökningar av denna karaktär. Investeringsstimulanser,motiverade av arbetsmarknadsläget, måste utformas så attsysselsättningseffekten ligger nära . I annat fall riskerardessa stimulanser att öka inflationen och bidra till enöverhettning av ekonomin vid en kommande högkonjunktur.Detta bör ges regeringen till känna.Finans- och penningpolitikenI den allmänna historiska nidbilden i propositionen av denföregående mandatperioden, trots att alla kurvor visar attnedgången började , ingår även att budgetpolitiken varitalltför svag.Ovan har redovisats omfattningen av debudgetförstärkande åtgärder som fyrklöverregeringen lade,kompletterat med en redovisning av hur socialdemokraternai opposition motsatte sig huvuddelen av dessa åtgärder.Påståendena om en alltför svag budgetpolitik klingarsynnerligen falskt. De är politiskt betingade av försök attskyla över hur den nuvarande regeringen tvingas inse att denoppositionspolitik som bedrevs var rent opportunistisk.De åtgärder som fyrklöverregeringen vidtog präglades aven strävan att genomföra besparingar som var långsiktigthållbara och inte bara gav kortsiktiga effekter påbudgetsaldot. Denna insikt tycks nu helt saknas hos densocialdemokratiska regeringen. De s k ''besparingslistor''som cirkulerar innebär t ex att stora delar av anslagen tillmiljöarbetet och regionalpolitiken skall tas bort. Det riskerarpå sikt att möjligheterna till en hållbar utveckling kraftigtförsvåras.Centrala mål för den ekonomiska politiken måste ävenfortsättningsvis vara att bibehålla en låg inflationstakt ochlåg arbetslöshet. Det av riksbanksfullmäktige definieradeinflationsmålet bör därför ligga fast. Den ekonomiska politiksom regeringen för bidrar -- om den vinner riksdagensgehör -- till ett ökat inflationstryck med hänsyn till denkaraktär åtgärdsförslagen har.BudgetpolitikenDe åtgärder som redovisas i propositionen anges leda förstärkning av de offentliga finanserna med 57,1miljarder kr 1998. Besparingarna anges till 25,5 miljarder kri propositionen, men skall enligt uppgift nu vara 24,5miljarder kr. Ökade intäkter till följd av höjda skatter ochavgifter anges till . Budgetförstärkningennästkommande 12-månadersperiod uppgår till knappt 30miljarder kr.I propositionen redovisas en sammanställning av åtgärder,där förstärkningen av de offentliga finanserna anges uppgåtill . I denna redovisning har man räknat intidigare, på fyrklöverregeringens förslag, av riksdagenbeslutade budgetförstärkningar om . Vidareberäknas effekterna av aviserade men okända åtgärder om20 miljoner kr, som avses presenteras i budgetpropositionen.Slutligen har man redovisat en post minskade ränteutgifterom . Den sistnämnda posten är ingen reellbesparing.I detta sammanhang redovisas däremot inte den belastningpå de offentliga finanserna som föreslagnainvesteringsstimulanser m m innebär. Belastningen, vilkenoegentligt läggs på innevarande budgetår, uppgår till ca 5,5miljarder exklusive kostnader för förslaget om direktavdragför bygginveste- ringar.Huruvida denna budgettekniska hantering ökarbudgetunderskottet kan inte avgöras, eftersom det inteframgår av propositionen om anvisad finansiering enbartbestår av tidigare anvisade men ej utnyttjade regional- ocharbetsmarknadspolitiska medel. Denna finansiering innebäremellertid att regeringen i en uppåtgående konjunkturanvänder de regionalpolitiska medlen för andra ändamål.Detta är ytterligare ett exempel på hur socialdemokraternamissgynnar de delar av landet som har de största problemenpå arbetsmarknaden. Den nuvarande regeringen haruppenbarligen ingenting lärt av 1980-talets misslyckadeekonomiska politik med överhettning ikoncentrationsområden.Denna finansiering av åtgärder inom arbetsmarknads- ochregionalpolitiken kan således vara uttryck för sammaohederliga budgetteknik som den dåvarandesocialdemokratiska regeringen använde , då deökade budgetunderskottet /83 med 15miljarder kr. Om så är fallet försöker regeringen ge sken avatt fyrklöverregeringen ansvarar för att det uppkommit ettstörre budgetunderskott än vad som i realiteten är fallet förinnevarande budgetår.Propositionens förslag om växling av egenavgifter frånarbetslöshetsförsäkringen till socialförsäkringen innebärockså att man lyfter in inkomster på statsbudgeten som idaginte redovisas över budgeten. I realiteten påverkar dennatransaktion inte de offentliga finanserna utan är ur dessasynpunkter kosmetika. Ett långsiktigt ökat avgiftsuttagutöver vad som tas ut minskar däremot statenslånebehov.Propositionens sammanställning av förslagens effekter gersåledes inte någon korrekt bild av läget. Vi förutsätter attriksdagen vid behandlingen av propositionen klarläggerinnebörden och ger en korrekt analys av förslagets innebördför budgetsaldo och på de offentliga finanserna.Centerns förslag till åtgärder för att stärka de offentligafinansernaDet ekonomiska saneringsprogram som vi förordarinnebär en förstärkning av statsfinanserna med totalt 41,8miljarder kr vid full effekt 1999. Vårt förslag bygger på debeslut tidigare fattat och vi har i annatsammanhang yrkat avslag på de propositioner somregeringen lagt med förslag om att riva upp tidigare beslutom införande av vårdnadsbidrag m.m. Vårt förslag är vidareen budgetförstärkning utöver de somriksdagen tidigare ställt sig bakom.Förslaget är en precisering och utökning av de ytterligare20 miljarder kr som aviserats i kompletteringspropositionen1994. I de fall den socialdemokratiska regeringen anslutit sigtill förslag som vi tidigare lagt har vi självfallet inget atterinra. Det gäller bl a förmögenhetsbeskattningen ochavkastningsskatten på pensioner.Socialdepartementets verksamhetsområdeFamiljestödetI propositionen föreslås att flerbarnstillägget ochbidragsförskotten minskas. I annat sammanhang föreslås attvårdnadsbidraget avskaffas. Vidare aviseras att en utredningför översyn och effektivisering av det samlade ekonomiskafamiljestödet skall tillkallas med direktiv att föreslåminskningar av familjestödet med 3 miljarder kr.Sammanlagt innebär propositionen att stödet tillfamiljerna ska skäras ned med till 1998.Centerns saneringsplan innebär att det direkta statligafamiljestödet minskas med jämfört mednuvarande nivå. Statens direkta stöd till barnfamiljernauppgår till sammanlagt . Då är stödet till denkommunala barnomsorgen som ingår i statens ''påse'' tillkommunerna inte inräknat. Stödet har sammantaget lågfördelningspolitisk måluppfyllelse.Enligt vår uppfattning bör således familjestödetreformeras. Vi förordar att föräldraförsäkringen,barnbidraget för åldersgruppen 0--och vårdnadsbidragetläggs samman till ett familjestöd -- ett beskattat barnkonto.Principerna för barnkontot innebär att föräldrarnas uttag påbarnkontot kan ske med ett lägsta belopp underde sex åren. Den del av barnkontot som överstiger lägstamånadsuttag disponeras fritt . Därmed gerbarnkontot möjlighet för den som så önskar att under ett avåren ta ut ett belopp motsvarande nuvarandeföräldraförsäkring. Familjestödet blir därmed rättvist,flexibelt, enkelt, robust och lättöverskådligt. Det ökar ocksåfamiljernas valfrihet och möjligheter att efter egna önskemålplanera sin situation.Genom vårt förslag till barnkonto med lika stöd till varjebarn kan utgiftsminskningar göras som familjerna,av vilka många lever under knappa ekonomiskaomständigheter, får ett förstärkt stöd. Den orättvisa som idagråder där föräldraförsäkringen varierar mellan 60 och 600kr/dag för samma insats undanröjs. Dessutom utjämnas detsamhälleliga stödet mellan de som har offentlig barnomsorgoch de som inte har en sådan.Vi förutsätter att den av regeringen aviserade utredningenom besparingar inom familjestödet blir parlamentarisktsammansatt. Den bör syfta till förslag om införande av ettsystem med barnkonto med den utformning som ovanskisserats. Detta bör ges regeringen till känna.Begränsad uppräkning av basbeloppetI propositionen föreslås att uppräkningen av basbeloppetbegränsas. Detta förslag ansluter i pricip till det förslag somcentern presenterade i sin saneringsplan för svensk ekonomiinför val. Regeringens förslag har dock en mertekniskt komplicerad och onödigt byråkratisk utformning,där begränsningen anges som en procentuell andel avbasbeloppet och varierande med storleken påbudgetunderskottet.Vi föreslår en enkel och rak utformning av begränsningeninnebärande att basbeloppet fryses vid ökning. Dettainnebär en utgiftsminskning på vid ettinflationsantagande om 3 %.Åtgärden har stora fördelar. Den bryter sambandet mellanstatens kostnader och inflationen. Den bör också öka trycketpå arbetsmarknadens parter och andra aktörer att hållatillbaka kostnadsökningar. Frysningen av basbeloppet fårgenomslag för enskilda människor enbart om inflationen blirhög. Den beräknade besparingen innefattar att äveninflationsskyddet i skatteskalan maximeras till årliginflation.I enlighet med vår grundtrygghetsfilosofi bör dock enmindre del av besparingen användas till att kompenserautsatta grupper såsom studerande och äldre med lågapensioner. Vi anser att vad gäller pensionärerna bör dettastöd utgå både i form av pensionstillskott och särskiltbostadstillägg till pensionärer, vilket bättre gynnar alla depensionärer som är i en svår ekonomisk situation. För dettaavdelas 500 miljoner kr.Pris- och följsamhetsindexering av utgåendepensionsförmåner I propositionen anmäls att det skall prövas om den pris-och följsamhetsindexering av utgående pensionsförmånersom har beslutat om vad avser det framtidapensionssystemet skall införas i nuvarande system före år2001. Frågan skall enligt beslut beredas vidareoch utreds inom ramen för den s kGenomförandegruppens arbete.Vi ansluter oss därför till den föreslagnahanteringsordningen. Principiellt anser vi att pris- ochföljsamhetsindexeringen i nuvarande pensionssystem skalltidigareläggas och den planerade besparingen inom ramenför saneringsprogrammet genomföras.Taket i föräldraförsäkring, sjukförsäkring och arbetsskade-försäkring sänks från 7,5 till 5 basbeloppDetta förslag innebär en utgiftsminskning på 1,5 miljarderkr. Fem basbelopp motsvarar en årsinkomst på 176 000kronor, vilket väl sammanfaller med taket iarbetslöshetsförsäkringen.En samordnad arbetslivsförsäkringEn samordning av taket i olika försäkringssystem ligger ilinje med det förslag om en enhetlig arbetslivsförsäkring somvi från presenterat i annat sammanhang. Vårt förslaginnebär att de olika statliga försäkringar som ersätterinkomstbortfall under den yrkesverksamma delen av livetsammanförs i en obligatorisk arbetslivsförsäkring.Försäkringen skall omfatta alla mellan 18 och 65 år.Arbetslivsförsäkringen ersätter och samordnar därmed dennuvarande ersättningen vid sjukdom, arbetsskada,arbetslöshet, förtidspension, tillfällig föräldrapenning ochlönegaranti vid konkurser. Detta innebär en avsevärdförenkling genom att olika system med skiftandeersättningsnivåer slås samman. Systemet blir enkelt.Arbetslivsförsäkringen är avsedd att ge ett inkomstskyddupp till en normal löntagarinkomst -- dvs 175 000--180 000kr -- och därmed en nivå som garanterar alla engrundtrygghet. Den innehåller tre delar: en grundpenning, enarbetslivspenning samt en möjlighet till personliga lösningargenom avtals- eller privata försäkringar.Arbetslivsförsäkringen skall finansieras till hälften medarbetsgivaravgifter och till hälften med egenavgifter.Försäkringsavgifterna skall förvaltas i ett särskilt fondsystemutanför statsbudgeten. Nuvarande fonder samordnas till ettfondsystem.I propositionen anmäls att sjuk- ocharbetsskadeutredningen skall få tilläggsdirektiv att övervägagrunderna för beräkningen av förtidspension ochsjukersättning. Vi anser i stället att ett preciserat förslag omen arbetslivsförsäkring bör tas fram och föreslår attriksdagen hos regeringen begär att sjuk- ocharbetsskadeutredningen får tilläggsdirektiv med uppdrag attutreda en enhetlig arbetslivsförsäkring enligt de riktlinjersom ovan skisserats. Detta utredningsarbete bör då ersättaden av regeringen aviserade utredningen för översyn avarbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Detta bör ges regeringen till känna.Sjuklöneperioden förlängs från 14 till 28 dagarBudgetförstärkningen av denna åtgärd uppgår till 1,4miljarder kr och innebär att ett större ansvar för de anställdashälsa flyttas över på företagen. Det bör ytterligare förstärkaintresset för att förbättra arbetsmiljön och minskasjukfrånvaron. De problem som denna åtgärd kan medföraför de allra minsta företagen kan lösas genom ett särskiltförsäkringssystem. Detta bör ges regeringen till känna.Förstärkt arbetslinjeInom ramen för saneringsprogrammet skall ytterligarebesparingar i pensionssystemet ske. En höjning av dengenomsnittliga pensionsåldern med från till60,kan dock förväntas ge en besparing för staten på ca12 miljarder kr jämfört med de som förutsättsi saneringsprogrammet. För att uppnå denna effekt måsteframförallt förtidspensioneringarna minska. Det förutsätterökade insatser för rehabilitering.Dessutom bör andra åtgärder vidtas som till exempel:enskärpning av begreppet arbetsoförmågaavskaffande av des.k. äldrereglerna (förtidspension av arbetsmarknadsskäl)krav på tvåläkarintygåterkommande omprövning avförtidspensionekonomiska stimulanser för återinträde påarbetsmarknadenberäkning av ersättningen pågenomsnittlig inkomst under de två senaste årenövergångtill förtida uttag från och med ålder.Dessa åtgärder bör tillsammans ge sänkta kostnader 1999på , utöver redan beslutade besparingari pensionssystemet.Relativt små förändringar i sjukförsäkringssystemet, somersättning för resekostnader istället för sjukpenning och entidigt fördjupad bedömning av sjukfall, kan ge en snabbareåtergång till arbetslivet och därigenom besparingar i dettasystem på cirka 1 miljard kr.Ytterligare åtgärder för att stärka arbetslinjen ochmotverka att systemen utnyttjas fel kan vara:samordnadeutbetalningar mellan a-kassa och försäkringskassa, samtökade krav på att ta anvisat arbete.Detta beräknas ge ytterligare i besparing.Sammantaget innebär vårt förslag om en förstärkt arbetslinjeutgiftsminskningar om minst 4 miljarder kr.Omläggning och höjning av allmänna egna avgifter m mRegeringens förslag innebär att den egna avgiften för denenskilde i arbetslöshetsförsäkringen avskaffas somavgiften i sjukförsäkringen höjs i motsvarande utsträckning.Arbetsgivaravgifterna till arbetsmarknadsfonden höjs med2,medan socialförsäkringsavgifterna sänks imotsvarande grad.Gällande bestämmelser innebär också att såväl denenskilde som företagen bidrar till att finansiera kostnadernaför ersättningen till de arbetslösa, vilket är ett uttryck försolidaritet mellan de som har arbete och de som inget har.Av detta skäl bör också avgiften till a-kassan tas ut på helalönesumman och inte enbart upp till 7,5 basbelopp. Detsistnämnda ger en intäktsförstärkning på 300 miljoner kr.Denna omläggning är enligt vår uppfattning omotiverad.De stora underskotten finns i arbetsmarknadsfonden.Propositionen bör därför avslås i denna del.Socialavgifter och vinstandelsmedelI propositionen föreslås att avgiftsfriheten slopas för vissavinstandelsstiftelser. Vi anser att den under vissa villkorgivna avgiftsfriheten bör bibehållas med hänsyn till denpositiva effekt detta kan ha för anställdas engagemang ochintresse för ett företags verksamhet. Propositionen börsåledes avslås i denna del.Säkerhets-, försvars-, bistånds- och flyktingpolitikI propositionen hävdas att säkerhets-, försvars-, bistånds-och flyktingpolitiken skall effektiviseras genom en ökadsamordning. Det framgår dock inte av propositionen hurdenna samordning skall ske. Förslaget är således mycketofullständigt i likhet med andra delar av propositionen.De anslagsmässiga konsekvenserna avses lämnas ibudgetpropositionen. I propositionen anges attutgiftsbegränsningarna efter nya uppgifter i rättelseblad skalluppgå till senast 1998.Propositionens förslag innebär att ambitionsnivån ibistånds- och flyktingpolitiken sänks. Denna brist påsolidaritet kan vi inte acceptera. Detta anslag bör behandlasseparat. Vi avvisar en sänkt ambitionsnivå ibiståndspolitiken. Vad beträffar biståndet bör i ställetmålsättningen vara att åter uppfylla enprocentsmålet.Flyktingpolitiken är inriktad på att ge resurser till människorsom tvingas fly undan förtryck och krig. Detta anslag ärockså ett förslagsanslag. Vi yrkar således avslag påpropositionen i denna del.Försvarskostnaderna kan minskas i samband med nästaförsvarsbeslut. Under innevarande planeringsperiodomsluter totalförsvaret årligen.Omstruktureringar ska kunna leda till att kostnaderna kanminska fram , dvs . Vi villunderstryka att denna förändring förutsätter en stabilsäkerhetspolitisk situation i vår del av världen vidgenomförandetidpunkten. Detta bör ges regeringen tillkänna.Minskad statlig konsumtionI propositionen aviseras att besparingar skall göras i denstatliga verksamheten. Jämfört med redan fattade beslut skallutgifterna minska med , dvs av de statligaförvaltningsanslagen. Utgiftsminskningen avses genomförasunder /96. Det anges vidare att huvuddelenkommer att läggas på Justitie-, Social-, Finans- ochUtbildningsdepartementens verksamhetsområden.Propositionens förslag ansluter till de riktlinjer som angavsi kompletteringsproposition vad avser innehållet i20 miljarder kr i ytterligare budgetförstärkningar utöver dettidigare saneringsprogrammet om 81 miljarder kr.Ambitionsnivån är dock lägre än ikompletteringspropositionen 1994. Vi kan dock i avvaktanpå en klarare redovisning av utgifts- och intäktssida istatsbudgeten och storleken på underskotten i statsbudgetengodkänna denna lägre ambitionsnivå.Kommunernas ekonomiKommunerna har en central roll för människornas välfärd.Kraven måste dock ställas att verksamheten skallvara rationell och effektiv. I det beslutadesaneringsprogrammet ställdes krav på en oförändrad realkonsumtion innebärande att utgifterna för stat ochkommuner skulle bli lägre än vid enoförändrad ökningstakt. Utvecklingen har inneburit att 15miljarder kr redan har uppnåtts. Kommunerna har visat attde med en lägre kostnad kan få en bra kvalitet påverksamheten. Vi anser även att bidraget till den kommunalaskatteutjämningen skall vara nominellt oförändrat.Ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektornI propositionen föreslås att minskning vid utbetalning avkommunal- och landstingsskattemedel skall bli lägre än vadsom tidigare beslutats.Skälet till detta är att kommunernas skatteunderlagminskar till följd av att regeringen föreslår att de beslut somtagits om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen upphävs,vårdnadsbidraget slopas samt att kvittningsrätten mellaninkomst av tjänst och underskott i näringsverksamhetavskaffas.Med våra förslag uppkommer inte detta behov av attförändra reglerna för utbetalningarna av skattemedel tillkommuner och landsting och propositionen bör såledesavslås i denna del. Det innebär att statsbudgeten stärks med0,i förhållande till propositionen.Finansdepartementets verksamhetsområdeCenterns syn på skattepolitik, beskattning av kapital,företag och förvärvsinkomsterI propositionen föreslås att huvuddelen av genomfördaförändringar på det skattepolitiska området rivs upp. Detmotiveras med att det inte funnits några skäl att ändra deregler som lades fast skattereform. Det intryckman får av propositionstexten är att den nuvaranderegeringen mest är stött i kanten för att åtgärder vidtagits isyfte att ytterligare anpassa skattesystemet så att det blirsamhällsekonomiskt effektivt som de mest utsattagrupperna har skyddats.Enligt vår uppfattning måste skattepolitiken vara enväsentlig del i en ekonomisk-politisk strategi för en hållbartillväxt, ökad sysselsättning och bevarad välfärd.En hållbar ekonomisk utveckling förutsätter godaskattemässiga villkor för företagande, arbete ochinvesteringar. Producenter och konsumenter måste vidaregenom skatter och avgifter ges incitament som styrverksamheter bort från en negativ miljöpåverkan ochstimulerar till hushållning med knappa naturresurser. Endifferentiering av miljöskatter inom områden där det finnssubstitut och man har möjligheter att påverka sin egenanvändning leder till ett sänkt skattetryck.Utformningen av skilda skatteregler får enligt våruppfattning inte heller innebära att de glest befolkadedelarna av landet missgynnas och koncentrationen tillstorstadsregionerna förstärks. En skatteväxling genom sänktskatt på arbete och höjd skatt inom miljö- ochenergiområdena måste också ske.Sammantaget har de förändringar som genomförts efter1991 i huvudsak inneburit att förutsättningarna för att ökaaktiviteten i ekonomin underlättats. De har också varit ett ledi att fullfölja intentionerna i skattereformen. Vi anser därföratt propositionens förslag i dessa delar skall avslås förutomi de fall då regeringen accepterat de förslag vi harlagt. Vi återkommer till dessa frågor nedan.Beskattning av kapitalinkomsterAktiebeskattningenMed hänvisning till vad som ovan anförts om motiven förändringar som genomförts efter 1991 i kapitalbeskattningenär det inte motiverat att återgå till den merinvesteringshämmande utformningen av aktiebeskattningensom lades fast skattereform. Vi yrkar såledesavslag på propositionen i denna del.Vi anser dock att följande förändringar bör ske iinkomstslaget kapital jämfört med dagsläget:Avkastningsskatten på pensionsförsäkringskapitalVi anser i enlighet med vårt saneringsprogram attavkastningsskatten på pensionsförsäkringskapital bör höjasfrån till . Det nya pensionssystemet, som innehålleren betydande premiereservdel, minskar samhällets intresseav att kraftigt subventionera just pensionssparande framförannat sparande. Vårt förslag innebär en inkomstförstärkningmed 2 miljarder kr.FörmögenhetsbeskattningenVi anser även, i enlighet med förslaget i vårtsaneringsprogram, att förmögenhetsbeskattningen skallbibehållas på nuvarande nivå. Det är enligt vår uppfattningnödvändigt av rättviseskäl att även de som har en tryggadekonomi och stor förmögenhet bidrar till sanering avstatsfinanserna. Det är inte nödvändigt att helt avskaffaförmögenhetsskatten för att ska ha en skatt på kapitalsom fungerar även i en internationaliserad ekonomi.