mot · GH02Ju703 · 1994-01-25 00:00:00 — Mot bakgrund av att titeln ''advokat'' är lagligt skyddadoch att advokater har en offentligrättslig ställning kan ochskall höga krav ställas på deras yrkesutövning. Det kandärför inte accepteras att medlemmar av en av samhället pådetta sätt skyddad yrkesgrupp vid uppenbara övertrampskall få behålla och använda sig av advokattiteln. Man kanfråga sig: All den ekonomiska brottslighet som avslöjas isamband med de miljardförluster bankerna gjort, hade denvarit möjlig att genomföra utan hjälp av bl.a. skickligaadvokater? Åtskilliga advokater figurerar ju i debrottsutredningar som just nu pågår med anledning avbankskandalerna. Ca av bankernasförluster är resultat av kriminella handlingar av typeninvecklade skalbolagsaffärer och liknande. En advokatuppges av åklagare ha tjänat mer än påatt genomföra ett 100-tal skalbolagsaffärer i Västsverige.Man har rätt att kräva en högre etik av en advokat.Under flera års tid har en livlig debatt om verksamheteninom disciplinnämnd förts i pressensom klart belyst att vissa problem förekommer vad gällertillsynen av advokatkåren.Sedan 1948 har stadgar som fastställsav regeringen. Tillsynen över advokatväsendet utövas avstyrelsen. En väsentlig del av tillsynen hänför sig till dendisciplinära verksamheten.När en anmälan mot en advokat görs hosadvokatsamfundet eller annars fråga om åtgärd mot enadvokat uppkommer, är det i första hand styrelsen som tarupp ärendet. Om styrelsen finner att en disciplinär åtgärd --uteslutning ur samfundet, varning, straffavgift ocherinran -- inte är påkallad, får styrelsen avgöra ärendet. Iannat fall skall ärendet hänskjutas till samfundetsdisciplinnämnd. Även justitiekanslern () harbefogenheter att hos styrelsen påkalla åtgärd mot enadvokat. består av en ordförande, envice ordförande och sju andra ledamöter. Ordförande, viceordförande och fem av ledamöterna är advokater medan tvåledamöter är offentliga representanter utseddaav regeringen.Rubriker i pressen som ''Konkursförvaltaren deltog självi bankhärvan'', ''Kändisadvokat smugglar brev ur häktet'',''Advokaten skrev själv testamentet'', ''Advokat åsidosättersina plikter som bouppteckningsförrättare'', osv. visar attdet inte alltid står rätt till hos advokaterna.Vi vill emellertid i detta sammanhang framhålla att detstora flertalet advokater följer gällande regler och iakttargod advokatsed. Den centrala ställning som advokaternahar inom rättssystemet och det förhållandet att derasbetydelse har stärkts i olika avseenden, bl.a.på rättshjälpsområdet och när det gällerkonkursförvaltning, innebär dock att allmänheten haranledning att ställa mycket höga krav på utövare avadvokatyrket. Det är symptomatiskt att advokatsamfundeti sitt rättssäkerhetsprogram ägnar betydande utrymme åt''det minskade förtroendet'' för domstolarna ochmyndigheterna men inte med en mening diskuterar detminskade förtroendet för advokaterna.Mot bakgrund av bl.a. händelser av det slag som ovanrefererats och den allmänna diskussion som har förts är detenligt vår mening synnerligen angeläget attdisciplinnämndens sammansättning ändras för attallmänhetens och myndigheternas tilltro till advokaternasyrkesutövning skall bestå. Visserligen genomfördes 1982bl.a. som ett resultat av en motion av dåvaranderiksdagsledamoten m.fl. den ändringen avdisciplinnämnden att till denna knöts två s.k. offentligarepresentanter. Redan när denna ändring gjordes anfördejustitieminister i prop. 1981/82:57 bl.a. följande:Det torde inte råda någon tvekan om att denorganiserade och ekonomiska brottsligheten i vissutsträckning bedrivs med hjälp av rådgivning ochvägledning av olika experter, däribland jurister.Han anförde vidare:Advokatkåren har en central ställning i samhället och detär av stor vikt att både allmänheten och myndigheterna hartilltro till advokaternas yrkesutövning. Som jag skallåterkomma till finns det visserligen all anledning att hysaförtroende för det sätt på vilket utövartillsyn över sina medlemmar. Trots detta finns det bl.a. motbakgrund av den allmänna diskussion som har förts skäl attöverväga behovet av åtgärder för att ytterligare motverkaatt advokater, som i sin yrkesutövning på olika sätt kankomma i kontakt med organiserad brottslighet, medveteteller omedvetet underlättar sådan brottslighet.Detta uttalande har alltjämt sin giltighet. Man kan barabeklaga att den reform som 1982 företogs blev enhalvmesyr, dvs. stadgar ändradesendast på det sättet att två offentliga representantertillfördes disciplinnämnden. Nämndens avgörandeninnefattar inte sällan etiska bedömningar där det kan ha ettsärskilt värde att lekmannasynpunkter förs fram.Av nu anförda skäl anser vi att disciplinnämndenssammansättning bör förändras på så sätt att majoriteten avledamöterna skall vara offentliga representanter samt attsom ordförande utses en högt kvalificerad domare.Samhällsrepresentanterna och ordföranden skall utses avregeringen.Här kan även en jämförelse göras med förhållandena iDanmark. Det danska disciplinnämnd(advokatnämnden) består av en ordförande och två viceordförande vilka samtliga skall vara domare samt avytterligare 15 ledamöter. Av dessa utses sex, som inte fårvara advokater, av regeringen medan nio väljs blandmedlemmarna i det danska . De sexlekmännen skall representera det allmänna och särskiltsäkra samfundets intressen i förbindelse medhandläggningen av advokatnämndens uppgifter, bl.a.fastläggandet av hur advokater skall uppfylla kravet på atthandla i överensstämmelse med god advokatsed.Denna ordning existerar i och detkan framhållas att det danska frånbörjan ställde sig bakom sammansättningen av nämndenoch anser att den fungerar utmärkt.Vi anser det naturligt att man ser över de regler somgäller för advokater i detta hänseende på samma sätt somredan har skett när det t.ex. gäller revisorer. Det kan ocksånämnas att det finns andra yrkeskårer som har liknandenämnder men med en annan sammansättning. Vi tänker härpå och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändrade stadgar förAdvokatsamfundets disciplinnämnd.