mot · GH02U608 · 1994-01-25 00:00:00 — Frågan om medborgarskap har i invandrarpolitisktavseende betydelse i fråga om de rättigheter ochskyldigheter en i landet bosatt person av utländsk härkomstskall ha. I många länder i är detta knutet tillmedborgarskap i det land vederbörande är bosatt i. ISverige har utvecklingen gått dithän, att rättigheter ochskyldigheter alltmer knutits till permanentuppehållstillstånd. I detta avseende har således frågan ommedborgarskap minskat i betydelse. innebär svensktmedborgarskap skyldighet att göra värnplikt, rätt att deltai riksdagsval, garanti mot att kunna utvisas ur samtmöjlighet till diplomatiskt skydd vid vistelse i andra länder.Den som haft permanent uppehållstillstånd i iminst får beviljas svenskt medborgarskap. Förnordiska medborgare krävs bosättning. Enförutsättning är emellertid att vederbörande blir av med sitttidigare medborgarskap. På samma sätt förlorar en svenskmedborgare som efter ansökan eller uttryckligt samtyckeförvärvar utländskt medborgarskap sitt svenskamedborgarskap. Avsikten är att undvika s k ''dubbeltmedborgarskap''. Principen att undvika dubbeltmedborgarskap finns föreskriven i 1963 årsEuroparådskonvention om begränsning av flerfaldigamedborgarskap.Flera undantag från kravet på att undvika dubbeltmedborgarskap har med tiden införts. Flyktingar som pågrund av de politiska förhållandena i hemlandet inte kan bliav med sitt tidigare medborgarskap kan trots det beviljassvenskt medborgarskap. Det gäller vidare t ex den som eftergiftermål automatiskt får ett utlänskt medborgarskap.Undantag förekommer också för barn födda i äktenskapmellan en svensk kvinna och utländsk medborgare. Sedan1992 erhåller vidare ett barn som adopteras av svenskmedborgare automatiskt svenskt medborgarskap näradoptionen godkänts i . Genom dessa undantag haren rad för den enskilde väsentliga praktiska olägenheterundanröjts.Många invandrare önskar emellertid frivilligt behålla sitttidigare medborgarskap. är det fråga om en känslaav identitet med sitt ursprung. Det kan också ha praktiskaolägenheter, som t.ex. att man i många länder endast kanäga fast egendom om man är medborgare i landet i fråga.Samtidigt har det framförts önskemål om rätt till dubbeltmedborgarskap för att t ex säkra rätten att delta också iriksdagsval.1991 beräknades antalet i bosatta med dubbeltmedborgarskap inte överstiga 150 000. Totalt beräknadesmer än 200 000 personer ha varit bosatta i så längeatt de kvalificerat sig för svenskt medborgarskap men ändåbehållit sitt tidigare medborgarskap.Frågan om medborgarskapets betydelse böravdramatiseras. Medborgarskap bör knytas till den stat manär varaktigt bosatt i. Det är fullständiga medborgerligarättigheter som t ex rösträtt i nationella val och fullt skyddfrån landets myndigheter som bör knytas tillmedborgarskapet. Det finns ingen anledning att bejakatanken på att medborgarskap skall vara knutet till etniskeller kulturell tillhörighet. Tvärtom skall allmännarättigheter och skyldigheter fullt ut vara knutna endast tilldet faktum att vederbörande är permanent bosatt ochverksam i ett land, oavsett medborgarskap.Av dessa skäl bör det vara enklare att på begäran bli avmed sitt tidigare medborgarskap. Men av samma skäl bordedet också vara enklare än att återvinna sitt tidigaremedborgarskap när vederbörande väljer att återvända ochåter bosätta sig i sitt gamla hemland.Sverige bör, i första hand inom ramen för ,ta initiativ till en konvention som gör det enklare att bli avmed resp att återvinna medborgarskap i en personsursprungliga hemland. Därigenom avdramatiserasbetydelsen av att söka och erhålla medborgarskap i det landman är bosatt i. Vidare knyts också frågan ommedborgarskap till fullständiga medborgerliga rättigheteroch skyldigheter i det land man är bosatt i. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ i Europarådetangående möjligheterna att bli fri från respektive återvinnamedborgarskap i sitt tidigare hemland.