mot · GH02T51 · 1994-04-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:167 En effektivare fordonskontroll Propositionen bör i sin helhet avslås. Den kan inteförväntas leda till någon effektivare fordonskontroll, baratill en ökad byråkratisering, högre kostnader och oredainom ett område som fungerat oklanderligt.Regeringen uppdrog 1991 åt dåvarandegeneraldirektören att föreslå hur AB SvenskBilprovnings (ASB) monopol på besiktning av fordonskulle kunna avskaffas. Uppdraget begränsades till att gällaenbart kontrollbesiktningen. Utredningens betänkandekom och remissbehandlades i början av1993.Marknaden för kontrollbesiktning av fordon föreslogsbli öppnad för friståendebesiktningsföretag som ackrediterats av SWEDAC. ASBskulle då få konkurrera med andra, friståendetredjepartsorgan.Vare sig i utredningsdirektiven eller i någon annan skriftfinns någon antydan om att utredningen skulle varaföranledd av att ASB skött sin uppgift dåligt. Som bakgrundanges dels regeringens strävan att utnyttja konkurrens somett medel att effektivisera samhället och avsikten attavveckla det statliga ägandet i vissa företag, dels Sverigesdeltagande i arbetet för att skapa ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde. Det sistnämnda är missvisande, då detinte finns någonting i EU:s regelsystem som hindrar attåterkommande kontroll utförs av monopolföretag.Det finns alltså inte några andra skäl för att avskaffaASB:s monopol på kontrollbesiktningar än regeringensavsikt att privatisera statliga företag och tron på konkurrenssom någonting som alltid höjer effektiviteten.Enligt uppgifter från bolaget ger ASB:s stationsnät i dagöver av fordonsägarna tillgång till enbilprovningsstation inom och avfordonsägarna har en bilprovningsstation inom 60 kmräknat från bostadsorten. Riksgenomsnittet för reslängdentill besiktning är enkel resa. Siffran är inte korrigeradmed hänsyn till att besiktningsresan ofta samordnas medandra ärenden.Praktiskt taget hela det svenska fordonsägarkollektivethar således god tillgång till besiktningsservice.Avgiftssättningen för själva besiktningen är enhetlig förhela landet och bygger på principen att varjefordonsslag/besiktningsslag skall täcka sina totalakostnader. Tack vare den utjämning som sker inom ASB fårsåledes hela landet god service till enhetliga kostnader.Volymverksamheten -- kontrollbesiktningen -- är självklarten viktig förutsättning för att kunna erbjuda även övrigbesiktningsservice med god geografisk och tidsmässigtillgänglighet.Det borde stå klart för alla att konkurrens inte kommeratt ge vare sig konsumenterna eller samhället några positivaeffekter. Tvärtom finns en uppenbar risk för att konkurrenspå kontrollbesiktningsområdet leder till sämreservice i glesbygd och generellt dyrare besiktningar till lägrekvalitet samt att konkurrensen om kontrollbesiktningarnaautomatiskt leder till sämre övrig besiktningsservice.Var finner regeringen stöd för sin tro att kostnadernakommer att bli lägre i ett konkurrensförhållande, närkostnader för marknadsföring, ackreditering,kvalitetsövervakning m.m. tillkommer, för att inte tala omde vinstintressen som måste tillgodoses för att konkurrenteröverhuvudtaget skall ha något intresse av att etablera sig?Om kostnaderna verkligen blir lägre har väl knappaststatens styrelserepresentanter i ASB skött sina uppgifter pårätt sätt? Tror man att det finns ett så stort utrymme imonopolföretagets non-profit-baserade ekonomi att deträcker för att sänka det totala avgiftsuttaget är det mycketförvånande och tyder på att regeringen inte förståttvilken omfattning en statlig tillsyn måste ha när man läggerut besiktningarna på flera olika aktörer.Som tidigare anförts finns ingenting i EU:s rgelsystemsom tvingar att frångå Riksprovplatssystemet ochinföra ''öppna system''. Det finns tvärtom starka skäl attbehålla riksprovplatssystemet. Fordonsområdet reglerasgenom äldre EU-direktiv som förutsätter myndighetsbeslutom godkännande. Inom överskådlig tid kommer ingentransformering till nya produktdirektiv enligt ''the newapproach'' att ske. antog EES-propositionen inovember 1992 på delvis felaktiga grunder. Idén om ''öppnasystem'' är inte förenlig med fordonsområdet.Inom EU kommer medlemsländerna att behålla sådanastatliga eller statsägda organ som i monopolställning utförden återkommande besiktningen. I , som till 1988måste bygga upp resurser för en återkommande besiktningav den lätta fordonsparken enligt EU:s minimikrav, väljerman -- efter grundlig utredning av olika alternativ medkonkurrens -- att i stället bygga ut den statligaBilinspektionen som skall fortsätta att verka imonopolställning. Huvudargumentet för detta anges varaatt det krävs en stor och kostsam offentlig kontrollapparatom man skall uppnå acceptabel säkerhet i bedömningar ochbeslut när kontrolluppgiften läggs ut på flera aktörer. Frånsamhällsekonomisk synpunkt tror man därför inte att ettsådant system totalt sett ger några fördelar.I , som varit pådrivande när det gällerprivatisering, har man tidigare följt en plan som avsågs ledatill privatisering och konkurrensutsättning av den del av detstatliga besiktningsorganet ''the Vehicle Inspectorate'', somensamt svarar för besiktningen av de tunga fordonen. Därär man enligt uppgift på väg att tänka om och gåtillbaka till en monopolliknande organisation.Huvudargumentet är samma som i -- man harkommit till insikt om att en tillräckligt effektivkvalitetsövervakning blir alldeles för dyr för att det skall gåatt uppnå någon förbättrad samhällsekonomi. Och fallerju det enda bärkraftiga argumentet för privatiseringen.Sverige har ett bra system för fordonskontroll och börinte alls upplösa ASB:s monopol. Staten har sommajoritetsägare goda möjligheter att förmå ASB attutveckla sin service och hålla kostnaderna nere. Varkenfrån konsumentsynpunkt eller från samhällsekonomisksynpunkt finns någon nämnvärd olägenhet med den internasubventioneringen av glesbygds- och övrig c1besiktningsservicefrån volymverksamheten -- kontrollbesiktningen. Tvärtomc0kan man anse detta som ett ovanligt elegant ochkostnadseffektivt sätt att lösa ett nationelltfördelningsproblem.Regeringen föreslår nu en monopolupplösning inte baraför kontrollbesiktningen utan även för flertalet andrafordonsbesiktningar, en egendomlig blandning av monopoloch öppet system i vilken inga logiska indelningsgrunderkan spåras. ASB föreslås behålla monopolet påtypbesiktning, avgascertifiering, mopedbesiktning, TIR-,ADR- och ATP-besiktning samt fullständigaregistreringsbesiktningar av bussar och lastbilar över 3,5tons totalvikt. Alla andra besiktningar föreslås blikonkurrensutsatta, och för alla besiktningar utomkontrollbesiktningar skall besluten tas av Vägverket.Sättet på vilket föreslås utöva sin beslutsrättär minst sagt originellt. Det saknar i varje fall motstyckebland de organ som sysslar med fordonskontroll utomlands.Alla som utför besiktningar i skall ha en ständigdataförbindelse uppkopplad mot . Verket hållerdatasystemet bemannat med kvalificerad personal förbeslut, även i komplicerade besiktningsärenden, hela dentid som någon håller öppet för besiktningar. Det rör sigtotalt om i genomsnitt drygt 1 000 besiktningar per dag ocheftersom öppethållandet blir en viktig konkurrensfaktor fårman räkna med att någon alltid har kvälls- respektivehelgöppet. Varje aktör får betala sina investeringskostnaderi data- och kommunikationsutrustning samt sinadriftskostnader för teleabonnemang m.m, men fårdessutom också merkostnader för systemet somverket får rätt att ta ut i form av en avgift av aktörerna.Ingen låter naturligtvis lura sig av detta -- i sista hand blirdet naturligtvis bilägarna som får betala.Även kontrollbesiktningarna skall enligt propositionenrapporteras via datanätet, och inte bara huvudresultatutan resultaten i detalj. Rapporteringen skall ske iomedelbar anslutning till besiktningen. Det rör sig om envolym av upp till ca 20 000 besiktningar per dag. I dagrapporteras dessa samlat enligt en automatiserad rutin efterarbetsdagens slut, och det är då bara fråga omhuvudresultat. Tidsåtgången för att i detalj rapportera varjebesiktning för sig torde röra sig , och ledertill helt orimliga merkostnader. Enligt uppgift motsvarar enminuts förlängning av den tid en kontrollbesiktning tar enökad kostnad om ca /år på riksplanet.Enbart den föreslagna rapporteringen avkontrollbesiktningar kan således leda till en kostnadsökningpå /år.Vad ''beslutsservice'' kan komma att kosta ärinte möjligt att ange, men det torde bli nödvändigt medminst ett tiotal nya, kvalificerade tjänster för den nära nogständiga jourtjänst som krävs. Det datasystem som krävsför kommunikation mellan ett stort antal aktörer ochVägverket är ännu inte utvecklat. Vägverketsmerkostnader för ''beslutsservicen'' kan därför ännu intebedömas, men att det rör sig om minst 10 miljonerkronor/år står utom allt tvivel.Det samhällsekonomiska ansvar ASB tagit på sig har letttill en utbyggnad av glesbygdsservice vad gällerfordonsbesiktning som inte hade varit ekonomisktförsvarbar om ett strikt företagsekonomiskt synsätt fåttråda. Det har sålunda av serviceskäl etablerats ett antalbilprovningsstationer som saknar förutsättningar att täckasina kostnader, eftersom antalet fordon iupptagningsområdet är för litet.Gör man en systemförändring som innebär att man införkonkurrens blir det inte längre möjligt att utkrävasamhällsekonomiskt ansvar av någon aktör. Då försämrarman automatiskt också förutsättningarna att upprätthållanuvarande glesbygdsservice. Utanför regeringskretsenråder inget tvivel om att konkurrenter till ASB inte kanetablera sig i områden där kundunderlaget inte ens räckerför att ge kostnadstäckning åt befintlig bilprovningsstation,utan måste hålla sig till områden där det finns tillräckligtkundunderlag.Den utveckling som kan förutses om propositionensförslag förverkligas är därför en något ökad valfrihet förbilägarna i tätorter, där konkurrenter kan tamarknadsandelar från ASB som därmed får en successivtförsvagad ekonomi och tvingas överge desamhällsekonomiska principerna. En nedläggning avolönsamma driftenheter kan då bli nödvändig av krasstekonomiska skäl, och då drabbas naturligtvis främstglesbygderna.Propositionen innehåller inte några förslag i syfte attsäkerställa konkurrens på lika villkor. Vissa av delförslageninnebär en försämring av ASB:s konkurrenssituation. ASBskall sålunda ha kvar monopolet på de besiktningar somkräver de dyraste lokal- och utrustningsresurserna. Klararegler som t.ex. förhindrar diskriminering av vissa kunderbehöver formuleras. Annars finns stor risk för att vissaaktörer bara åtar sig de mest lönsamma besiktningarna ochså att säga plockar russinen ur kakan.Nu ankommer det på att avstyra ännu ettdyrbart misstag. Det som är värt att ta vara på ipropositionen kan genomföras utan att man alls behöverröra vid ASB:s monopol. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:167.