mot · GH02A254 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen bör ta initiativ till att dessainvesteringar kommer till stånd.Vi vill också genomföra ett samlat program förmiljöinvesteringar. bör därför få iuppdrag att genomföra ett sådant program. Verket skallstimulera nya investeringar och fördela resurserna så attmaximal miljövinst uppnås parad med hög sysselsättning.Vi pekar ut följande investeringar. Det finns mångaenskilda VA-anläggningar som behöver åtgärdas, inte minsti glesbygd. Stöd ges med högst för att uppnåinvesteringar om . Kommunerna bör medmotsvarande stöd stimuleras att tidigarelägga VA-investeringar om sammanlagt . Enligt tidigareplaner skall 70 reningsverk till 1995 genomförainvesteringar om för att få en effektivarekväverening. Detta kommer inte att uppnås. Årstaktenberäknas nu till . En takthöjning sker med500 miljoner kr för en stimulans om . Enligt enbullerutredning rörande trafiken måste särskildabullerinvesteringar göras med under10 år. I statens vägunderhåll ingår resurser för detta. Vistimulerar kommunerna att göra investeringar för 400miljoner kr med hjälp av ett bidrag om 25 procent.Gamla industriarbetsplatser har skadat miljön och det finnsalltför ofta ingen ansvarig för detta. Därutöver satsas 140 miljonerkr på att restaurera och vårda historiska minnesmärken.Två särskilda miljöprojekt vid och Skånes kuststöttas med . satsas pånaturreservat och vandringsleder.Sammantaget ser vårt investeringsprogram ut påföljande sätt.u1,3o1,1nTabell 2. InvesteringsprogramInvesteringKostnaderBeräknat antal 94/9594/95årssysselsattaTelia30025700Vägar, underhåll4 1244 12410 000Järnvägar, underhåll5005001 000Kommunala gator2 0001 0004 000Luftfartsverk7840180Kiruna flygplats303080SJ, terminal i Luleå361770Lägenheter, nya4 000 10 000ROT-lägenheter7 0002 20017 000ROT-kommuner2 0004004 800ROT-skolor1 0004002 400Handikappanpassning300100700Äldreboende8002002 250VA, enskilda6001101 000VA, kommuner1 0002002 500Reningsverk5001001 000Kommuner, bulleråtgärder4001001 000Industrisanering100100350Trossamfund5013150Kulturlokaler15035360Samlingslokaler10025240Kyrkor200 480Kulturmiljövård140140400Två naturprojekt271575Naturreservat, leder 35140S:a 25 4359 90960 875eDärtill skall läggas direktavskrivningarna inomnäringslivet som beräknas ge investeringar om 8 miljarderkr. Kostnaden för nästa budgetår beräknas till cirka 5miljarder kr.6. Utbildning och kulturAtt höja utbildningsnivån är en viktig investering för attutveckla jobben, uppnå teknisk förnyelse och förädlaprodukterna. Det är särskilt viktigt att prioritera olikautbildningsåtgärder i ett läge när arbetslösheten är hög. Detär också viktigt att öka utbildningsinsatserna för att mötaden ökade efterfrågan av kompetent arbetskraft som våraförslag leder till.Vi stödjer därför självfallet regeringens förslag att denextra utbildningssatsning om 54 000 elever i ett extragymnasieår och i komvux, som genomförs påsocialdemokratiskt initiativ, skall fortsätta under nästaläsår. Vi utgår från att regeringen återkommer till riksdagenmed ett konkret, finansierat förslag om detta snarastmöjligt.Men detta räcker inte, behoven är större. Vi vill därföratt ytterligare cirka 4 000 elever skall gå ett tredjegymnasieår, 12 000 till på komvux och cirka 2 000 personertill skall delta i folkbildning. Därutöver anser vi att 4 500elever ytterligare skall beredas plats i högskolan. Totaltkostar denna satsning på ytterligare cirka 22 000 elever1 575 miljoner kr.Vi motsätter oss vidare att arbetsmarknadsutbildningenunder skall minska som regeringen föreslår. Vi villi stället öka den med närmare 10 000 personer fler permånad än regeringen vill. Vi vill också höjautbildningsbidragen för ungdomar och för dem som deltar ireguljär utbildning till samma nivå somarbetslöshetsersättningen.En offensiv utbildningssatsning ger främst arbetslösa enstarkare ställning på arbetsmarknaden. Därför är den enviktig förutsättning för att skall kunna hävda sig iframtiden.Lika viktigt är det att främja olika kulturaktiviteter. Attgarantera de yrkesverksamma inom kulturområdet godaarbetsbetingelser och inkomstmöjligheter är därför encentral uppgift för kulturpolitiken. har mångakonstnärer en mycket svår ekonomisk situation och svårt attfå arbete inom det egna yrket. Bland Teaterförbundetsmedlemmar är av de konstnärligtverksamma arbetslösa. Situationen för bild- ochformkonstnärer är om möjligt ännu svårare.Mot den här bakgrunden föreslår vi en extra satsninginom kulturområdet med . Det ger också barni skolor, på daghem och fritidsgårdar kulturupplevelser somannars inte är möjliga. Med dessa resurser skapas cirka 330helårsarbeten. Detta betyder i praktiken minst 1 000arbetstillfällen för kulturarbetare.Därutöver föreslår vi att beslutsramen för konstnärligutsmyckning i bostadsområden ökas med 10 miljoner kr.7. Återupprätta arbetsmarknadspolitikenUtgångspunkterLäget inom arbetsmarknadspolitiken är alarmerande.AMS når inte upp till mål, den traditionellakärnan i arbetsmarknadspolitiken urholkas, nya åtgärderkommer till som tränger undan ordinarie arbeten,incitamenten för den arbetslöse att delta i aktiva åtgärderminskar, byråkrati och administration breder ut sig.Vår syn -- inriktning av arbetsmarknadspolitikenRörligheten mellan arbetsplatserna leder till måttligtökad produktivitet, eftersom nästan alla lediga jobb ärförenade med krav på utbildning eller erfarenhet.Arbetsmarknaden för korttidsutbildade har minskatdramatiskt.För att skapa ökad produktivitet krävs nu en ökadförädlingsgrad i de minst utvecklade arbetsuppgifterna ochatt man tillför dem mer kompetens och innehåll. Detta talarstarkt för att öka utbildningen i arbetslivet. Därförskall arbetsmarknadspolitiken inte bara stödja rörlighetenmellan arbetsplatserna, utan också flytta in på arbetsplatsenoch stödja utvecklingen av arbetsuppgifterna och deanställdas kompetens. Utbildning i alla former måste öka.Kompetensutveckling skall bli en naturlig del av arbetslivetför alla på arbetsmarknaden.Det är också viktigt att begränsa den tid undervilken man går öppet arbetslös. Under hela den passivatiden skall förmedlingen kunna anvisa både arbete ochutbildningsplatser. Det sker i för liten omfattningberoende på bristande alternativ och resurser.Målsättningen bör vara att alla ungdomar skall erbjudasnågon form av aktiv åtgärd senast när man gått arbetslös i100 dagar. För äldre arbetslösa bör detsamma gälla inom200 dagar. Men helst skall arbetsmarknadspolitikenbedrivas enligt ''akutprincipen'', där de arbetslösa får enaktiv åtgärd genast och inte behöver stå i kö för att få etterbjudande.Det är vidare viktigt att incitamenten till aktiva åtgärderblir tydliga för den enskilde. Av det skälet bör följandeåtgärder genomföras.Vi vill återställa utbildningsbidraget från 65procent av a-kassenivån för ungdomar och fördem som deltar i arbetsmarknadsutbildning inom detreguljära utbildningsväsendet till samma nivå som a-kasseersättningen. Helst borde dock ersättningen varahögre när man deltar i utbildning. Det är en fullständigtorimlig signal till de unga och andra som vill aktivera sigunder arbetslösheten att det skall vara ekonomisktfördelaktigare att avstå från utbildning.Statsbidragen vid beredskapsarbete skallberäknas på av arbetstiden, inte som på 90procent.Vi vill att följande riktlinjer skall styraarbetsmarknadspolitken under det kommande budgetåret.-- Arbetslinjen skall hävdas. Aktiva åtgärder såsomarbetsmarknadsutbildning och rörlighetsstimulanser skallanvändas före sysselsättningsskapande åtgärder. Yngrearbetslösa skall om möjligt hänvisas till det reguljärautbildningssystemet. Ungdomspraktik och ALU skallbetraktas som den åtgärd som skall användas i sista hand.-- Platsförmedling skall prioriteras. Vakanstiderna börminska och arbetslöshetstiderna begränsas. Tillsättande avvarje ledig plats är viktig för att tillgodse arbetsgivarensbehov och förkorta arbetslöshetstiden.-- Ansträngningarna för att få flyktingar och andrainvandrare i arbete måste öka.-- Antalet arbetshandikappade som lämnarförmedlingen och och som placerasi arbete och utbildning skall minst vara desamma sominnevarande budgetår.-- Ungdomsarbetslösheten skall minska. Nya metoderbör prövas för att få ungdomar upp till i arbete ellerutbildning.-- Arbetslöshetsperiodernas längd skall kortas.-- Långtidsarbetslösheten måste minska.-- Insatserna för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden skall öka.Vår syn -- åtgärdernaNär det gäller de olika åtgärderna, deras omfattning ochutformning, vill vi först slå fast att det är orimligt att behålla2,2 miljarder av AMS medel i somregeringen föreslår. Alla resurser måste utnyttjas för attengagera arbetslösa i aktiva insatser och planeringen ske såtidigt som möjligt.Vi kan inte acceptera att antalet personer iarbetsmarknadsutbildning minskas. Vi säger därförnej till att minska antalet personer iarbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet med 4 800 personer . Vi villockså öka antalet i särskild anordnadarbetsmarknadsutbildning med 5 000 personer i månaden.Vi anser i likhet med AMS attungdomspraktikplatserna nu måste bromsas upp ochatt fler ungdomar skall få anställningar. Det går inte attfortsätta med att erbjuda gratis arbetskraft tillarbetsgivarna. Det tränger undan ordinarie arbeten ochandra åtgärder. AMS har föreslagit ett system medungdomsintroduktion som innebär att ungdomenunder är praktikant och därefter anställd med rekryteringsstöd. Vi delar AMSuppfattning. Den ligger också i linje med det avtal somden träffades mellan och SverigesVerkstadsindustrier om att erbjuda ungdomar en ettårigkompetensutveckling i verkstadsföretag. Vi anser dock attpraktiktiden kan vara och att nu gällanderekryteringsstöd om högst kan utges förresterande tid. Om möjligt skall ungdomen därefter få entillsvidareanställning. Vi menar att cirka 40 000 ungdomarbör delta i sådan verksamhet.Det är regeringens ansvar att ta sådana initiativ attnäringslivet i övrigt ställer upp på den modell somverkstadsföretagen utformat tillsammans med den fackligaorganisationen. Regeringen bör understödja att så mångaungdomar som möjligt får anställning enligt detta avtal ochatt detta kan sprida sig till fler branscher.Vi är positiva till att fortsätta en provperiod medungdomspraktikplatser efter somregeringen föreslagit, men en praktikplats får då inteomfatta än sex månader.Arbetsmarknaden behöver välutbildadeakademiker och andra med bra utbildning mer ännågonsin. Det är därför viktigt att arbetsförmedlingarnautnyttjar möjligheterna att använda rekryteringsstöd iavsevärt större omfattning . Rekryteringsstöd skallockså vid arbetslöshet kunna utgå direkt efter avslutadutbildning. Det är bättre för en ungdom med en tillfälliganställning och vanlig ingångslön med hjälp avrekryteringsstöd än en praktikplats. Vi menar mot dennabakgrund att praktikplatser för akademiker inte skalltillämpas. Dessa förstör en sund arbetsmarknad förpersoner med akademisk utbildning.När ungdomspraktikplatserna infördes var motivet attungdomar som inte kunde erbjudas någon annan aktivåtgärd skulle erbjudas ett alternativ. Ungdomarna skulleinte arbeta i normala arbeten utan få en utbildning.Regeringen har därefter genomfört att arbetsgivarna skallbetala för ungdomspraktikanterna -- dvs betala föratt få utbilda en ungdom.Detta är dubbla budskap och förvirrande retorik somändå bekräftar att ungdomspraktikplatserna i hög gradhandlar om gratis arbetskraft och att praktikplatsernadärför i betydande utsträckning har trängt undan riktigajobb.Nu kompliceras systemet ytterligare. Regeringen vill geen stimulans till arbetsgivarna att anställaungdomspraktikanterna . Detta är i ochför sig mycket vällovligt. Men stimulansen skall ges genomatt arbetsgivarens finansieringsavgift återbetalas omungdomspraktikanten anställs efter sex månader.Vi menar att avgiften skall tas bort. Regeringens förslaginnebär bara mer byråkrati och uppbyggnad av nyaadministrativa rutiner, men inga fler jobb.Invandrarna har en mycket besvärlig situationpå arbetsmarknaden. Ett förhöjt rekryteringsstöd om 75procent kan utges till en arbetsgivare somanställer en invandrare. Arbetsförmedlingarna måstemycket mer aktivt än som sker informera om ochpropagera för detta stöd. Då kommer också många flerinvandrare att få anställning. Däremot kan vi inte accepteraregeringens förslag om en särskild invandrarpraktik.Det är inte lämpligt att komma med ytterligare åtgärdersom tränger undan ordinarie jobb och det är också fel attsärbehandla invandrare på detta sätt.När det gäller rekryteringsstöden bör dessatillsammans med beredskapsarbeten omfatta 43 000personer . Därtill skall då läggas de ungdomarsom deltar i ungdomsintroduktion. Regelsystemet förrekryteringsstöd bör vidare ändras så att den sökande inteskall ha behövt vara arbetslös före anställningen.Om den sökande har varit föremål för enarbetsmarknadspolitisk åtgärd bör det finnas möjlighet attdirekt få anställning med rekryteringsstöd. När det gällerfördelningen mellan beredskapsarbete ochrekryteringsstöd, menar vi att största möjliga flexibilitetmåste finnas för AMS inom ramen med hänsyn tillmöjligheterna att skaffa fram platser, behoven osv.Utbildningsvikariat är en bra åtgärd som gerarbetslösa tillfälle att komma ut i arbetslivet sommöjligheter skapas för kompetensutveckling. Vi menar attalla ansträngningar bör göras för att nå målet 20 000personer, som ligger inom räckhåll. Vi vill alltså inte nöjaoss med 14 000 som regeringen gör. Därmed beräknar vi attavdragen från arbetsgivaravgifterna som i vissa fall kanmedges för utbildningskostnader blir densamma somberäknats för innevarande budgetår. Regeringen börockså pröva möjligheterna att genom tillfälligaregeländringar öka efterfrågan på utbildningsvikariaten. Ensådan ändring kan t ex vara att öppna åtgärden fördeltidsarbetare.I lagen som reglerar utbildningsvikariat anges attden anställde som skall utbildas skall ha bibehållnaanställningsförmåner. För att utöka intresset för bidragetbör lagen ändras så att avdrag får göras med 475 krför vikarie också i de fall när den anställde får ledigt förstudier utan att arbetsgivaren betalar någon lön understudietiden. I dessa fall får emellertid ingautbildningskostnader dras av. Denna ändring bör införas ilagen om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) omsocialavgifter.Flyttningsbidragen är en betydelsefullrörlighetsstimulerande åtgärd som utnyttjats i relativt litenomfattning under föregående budgetår. Detta är delvis ennaturlig följd av den omfattande bristen på arbeten i helalandet. Regeringen föreslår trots detta försämringar avresebidragen. Starthjälp och ersättning förbohagstransporter föreslås upphöra. Vi motsätter oss detta.När det gäller ALU-verksamhet kommer allt flerrapporter om ett missbruk av gällande regler som leder tillundanträngning av ordinarie jobb och snedvridning avkonkurrensen. Därför är det viktigt att slå fast att ALU ärden åtgärd som skall vidtas om inga andra åtgärder står tillbuds och att ALU inte får användas för att bemannaordinarie linjeorganisation.Den högsta bidragsgrundande lönesumman vidanställning med lönebidrag och skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () är . Isärskilda fall kan man dock medge att ett högre lönebeloppläggs till grund för bidraget. Regeringen vill nu upphävamöjligheten att i dessa fall höja beloppet. Vi motsätter ossdetta. Om det verkligen föreligger särskilda skäl i detenstaka fallet, bör ett högre belopp också kunna beviljas.Kommunerna har en mycket ansträngd ekonomi,vilket har lett till betydande personalminskningar under desenaste åren. Det är i och för sig önskvärt med en förändringi kommunerna som leder till en ökad produktivitet. Men detär först när friställda kan få en ny anställning som det skeren samhällsekonomisk vinst. Under de närmaste åretkommer nedskärningarna bara att leda till att de uppsagdafår kontantstöd för att inte arbeta, som viktigaarbetsuppgifter inte blir utförda i kommunerna. Detta är ettslöseri med mänskliga och ekonomiska resurser.Regeringen räknar med att 37 000 personer mistersina anställningar i kommuner och landsting. Vi har tidigarelagt förslag som skulle ha förhindrat att dessa går ut i öppenarbetslöshet. Vi återkommer med samma förslag införnästa budgetår.Vi föreslår därför att AMS får i uppdrag att förhandlamed kommunerna och landstingen om att förlängauppsägningstiden för uppsagd personal. Målsättningen skallvara att förhindra att 20 000 personer går ut i öppenarbetslöshet, i första hand före 31.12.1995. AMS bör fåsärskilda medel för att stimulera kommunerna att fattasådana beslut. Stödet för en enskild person får inteöverstiga av lönen.Vår syn -- förvaltningskostnaderAMS får nu utnyttja av åtgärdsmedlensom tillfällig förstärkning av den egna personalen. Vi menaratt denna förstärkning behövs och attresurserna bör finnas på anslaget för förvaltningskostnader.Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag.Vår syn -- helhetenSammanfattningsvis när det gällerarbetsmarknadspolitiken föreslår vi följande ökningar avantal personer som är i åtgärder under nästabudgetår utöver vad regeringen föreslagit.nSärskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning5 000 personerArbetsmarknadsutbildning i reguljär utbildning4 800 personerUtbildningsvikariat6 000 personerKommunerna, ej verkställda uppsägningar20 000 personer35 800 personerInom regeringens ram för personer i åtgärder föreslår vidärutöver följande förändringar.nViRegeringenUngdomspraktik50 00090 000Ungdomsintroduktion40 0000Akademikerpraktik03 000Beredskapsarbeten 10 000Rekryteringsstöd43 00030 000S:a 133 000133 000När det gäller anslaget till AMS måste hänsynockså tas till att AMS skall administrera en del avinvesteringsprogrammet som redovisats tidigare. Detbetyder följande behov av resurstillskott.nu-1Åtgärduu-1KostnaduAMS-utbildning, särskilt anordnad1 125AMS-utbildning, reguljär603Mer resurser för rekryter.stöd, höjt utbildningsbidrag,bidragsnivå för beredskapsarbete980Kommunala gator1 000ROT-kommuner400ROT-skolor400Stöd till kommun för uppsagd personal2 750Avräkning av oanvända medel iarbetsmarknadsdepartementetu-1-- 2 200u 5 058När det gäller kostnaden för de aktiva insatserna,motsvaras den av en utgiftsminskning för kontantstödet.Följande sammanställning visar vad som händer när enperson går från kontantstöd till arbete. Som AMS påpekarföljer av detta att det t ex är billigare för statskassan attbetala rekryteringsstöd än ungdomspraktikplats.nTabell 3. Individkostnader för arbetslöshet och arbeteA-kassaArbeteRekstödErsättning/lön per dag480600600Antal dagar per år250250250Total ers/lön120 000150 000150 000Egenavgifter2 3002 8732 873Tax.förvärvsink117 700147 127147 127Grundavdrag16 40013 40013 400Beskattningsbar inkomst101 300133 727133 727Kommunalskatt31 45341 52241 522Statsskatt100100100Disponibel inkomst86 147105 505105 505Konsumtionsskatt25 84431 65131 651Arbetsgivaravgifter--47 04047 040Statens intäkt28 24481 66481 664Statens utgifter120 000--128 076*Statens inkomst/ kostnader-- 91 756+81 664-- 46 412* Maximalt stöd av lönekostnaden.Källa: Egna beräkningar 8. Det goda arbetetBakgrundVi socialdemokrater har som mål att alla som vill skallha ett arbete. Men det räcker inte med att ha ett arbete. Vivill också förändra arbetets villkor och innehåll. Mångalöntagare riskerar fortfarande sin hälsa i jobbet. Ännu flerhar monotona och ofria jobb, som inte ger någonarbetstillfredsställelse.För oss socialdemokrater innebär ''det goda arbetet'' attriskerna för att råka ut för olyckor eller sjukdomar i jobbetminimeras. Vår vision är att alla människors arbetsuppgifterskall vara stimulerande och utvecklande för individen.Ansvar och befogenheter måste spridas i organisationen.De allra flesta vill också vara en del i en arbetsgemenskapoch utvecklas genom att lösa problem i samverkan medandra.I den takt jobben förbättras och blir mer innehållsrikakommer utslagningen från arbetslivet att minska ochmänniskors arbetsglädje att öka. kommerproduktiviteten på arbetsplatserna att öka ochkonkurrenskraften att stärkas. Likaså minskar samhälletskostnader för ohälsa och utslagning.Vi socialdemokrater inledde en offensivför arbetslivets förnyelse. Som en följd av denna politik harmycket positiva resultat redan uppnåtts och ett intensivtförändringsarbete pågår nu på många arbetsplatser.Tyvärr försvåras nu denna offensiv genom denborgerliga regeringens likgiltighet. Regeringen äruppenbarligen inte intresserad av att driva på förnyelsen. Istället ägnar man krafterna åt att försöka försvagalöntagarnas ställning, avskaffa företagshälsovården,försvåra arbetsmiljöarbetet och försämra gällandeersättningar. Regeringens agerande har lett till att Sverigefällts för brott mot ILOs konvention om arbetsskador. Viutgår från att regeringen vidtar sådana åtgärder att Sverigeinte bryter mot denna i fortsättningen.En fortsatt offensiv för arbetslivets förnyelse ärenligt vår uppfattning helt nödvändig. Enda möjligheten attta bort risker för ohälsa, öka produktiviteten ute påarbetsplatserna och minska samhällets kostnader för ohälsaoch utslagning är att skapa det goda arbetet.En sådan offensiv kräver enligt vår uppfattning politiskainitiativ på ett antal områden, framför allt när det gällerekonomiska styrmedel kompetensutveckling aktivtarbetsmiljöarbete arbetstider arbetsrättVår syn -- ekonomiska styrmedelI krisöverenskommelsen med regeringen drev visocialdemokrater igenom en utredning för att klargöra omarbetsmarknadens parter kan ta över ansvaret försjukoch arbetsskadeförsäkringen. På så sätt blir ansvaretför ohälsans kostnader och för dess finansiering tydligt.Detta skulle kraftigt öka trycket på arbetsgivarna attförändra arbetsorganisation och arbetsinnehåll.Vår syn -- kompetensutvecklingFörändringarna i arbetslivet är omfattande och leder tillatt kompetenskraven i arbetet långsiktigt ökar. Det är dånödvändigt att de anställdas kunskaper utvecklas i sammatakt. Det sker inte . Därför riskerar främst denfjärdedel av arbetskraften som är korttidsutbildad att fåstora problem på den framtida arbetsmarknaden. Dessutomkan brist på kompetent personal och flaskhalsproblem såsmåningom uppstå på den svenska arbetsmarknaden.Kompetensutredningen och produktivitetsdelegationenvisar tydligt hur viktigt det är för hela samhället, att enbetydande ökning sker av kompetensutvecklingen ute påarbetsplatserna. Det är även nödvändigt att denna kopplasihop med en förändrad arbetsorganisation, där arbete ochlärande går hand i hand. Målsättningen bör vara att uppmot av arbetstiden som genomsnitt användsför kompetenshöjande utbildning på arbetsplatsen.Vi menar att det i nuvarande konjunkturläge ärnödvändigt att på bred front stimulera tillkompetensutveckling ute på arbetsplatserna. Dessutom ärdet viktigt att styra en del av den kostnadssänkning som nuskett för näringslivet mot kompetenshöjande aktiviteter. Engrundläggande förutsättning för sådana aktiviteter är att delokala parterna gör en gemensam plan förkompetensutveckling. Det är inte orimligt att kräva attvarje anställd skall ha en egen plan förkompetensutveckling.Regeringen har trots förslaginte ägnat kraft åt att ta fram några förslag till åtgärder.Riksdagen bör därför uppmana regeringen att snarastlämna förslag på ett sammanhållet program för att ökakompetensutvecklingen i näringslivet och i gemensamsektor.Vår syn -- aktivt arbetsmiljöarbeteInom detta område står regeringen helt tomhänt. Detenda man tycks eftersträva är att ytterligare minskariksdagens inflytande över dessa frågor genom att ändrareglerna beträffande arbetsmiljöfonden.Arbetsmiljöfonden har en mycket viktig uppgift iarbetsmiljöarbetet. Fonden skall stimulera och finansieraforskning, utveckling och kunskapsspridning. Inomarbetslivsområdet är fonden den störstaforskningsfinansiären. Denna grundläggande roll börfonden enligt vår mening bibehålla. Regeringen föreslår nuatt användningen av fondens tillgångar i fortsättningenendast skall regleras i instruktionen.