mot · GH02U416 · 1994-01-25 00:00:00 — FN har spelat en viktig roll i arbetet med att undanröjakonfliktorsaker -- ett arbete som är komplicerat. Denna rolli de mellanfolkliga relationerna har blivit alltviktigare. Det måste ses som FNs viktigaste uppgift attskapa förutsättningar för fred i världen. Detta arbete harmånga delar; skyddet för de mänskliga rättigheterna ärgrundläggande, kampen mot svält och sjukdom. Hela dethumanitära arbetet är förutsättningen för att människor ochländer ska kunna leva fredligt sida vid sida och hjälpas åtatt skapa en bättre värld. Även om målet är fred och godarelationer länder emellan, är det inte så . Det är mycketlidande, förtryck och svält i världen och det leder alltför oftatill direkta stridshandlingar. FN har också en roll sommedlare genom att FN aktivt går in för att kunna ge denhumanitära hjälp som de stridande förhindrar.Tidigare, då och västländerna kunde inläggaveton i säkerhetsrådet, blockerades FNs möjligheter attingripa. Endast när supermakterna hade gemensammaintressen var det möjligt för FN att göra en insats. Detinnebar i stort sett att FN bara kunde uppträda där detredan fanns ett eld-upphör-avtal undertecknat och då hafttill uppgift att kontrollera att detta efterlevts. Efter Sovjetssammanbrott har situationen blivit en annan. Det är numöjligt för de ständiga ledamöterna i säkerhetsrådet att blieniga; vetorätten utnyttjas inte längre på samma sätt. Nukan man bli överens om att FN skall ingripa för att få stopppå en krigshandling. FN kan nu gå in även om de stridandeparterna inte samtycker till ett ingripande. Ett sådantingripande sker utifrån paragraf 7 i . Deingripanden som var möjliga var när parterna varöverens och FN bevakade att en vapenvila efterlevdes. Detskedde enligt paragraf 6 i FN-stadgan.FN har inga egna stridskrafter och inte heller pengareller andra resurser till väpnade insatser utan måste lita påatt medlemsländerna ställer såväl trupp, material sompengar till förfogande för en operation. Den typ avingripanden som sker i och i ärriskfyllda och dyra. Dessa FN-aktioner är till för att hjälpahungrande och sjuka människor, som på grund av striderinte kan få det de oundgängligen har behov av.När det gått så långt att det är rent krig i ett land ellermellan länder och FN skall ingripa, innebär detta en mycketstor risk. Då är det svårt att få medlemsländerna att ställaupp med de nödvändiga resurser som behövs för en sådanfredsoperation. De ingripanden som gjorts har hafttill syfte att med FN-truppernas hjälp bana väg ochmöjliggöra nödvändiga humanitära insatser förcivilbefolkningen. Det handlar om mat, kläder, sjukvårdoch som i också att bygga och reparera hus. Ensådan här insats är riskfylld, men kan rädda många liv ochär därför ibland nödvändig. FNs nyvunna styrka är inte lättatt sätta i verket. Det är mycket svårt, nästan omöjligt attgöra en insats om inblandade parter inte på något sätt villhjälpa till. Det har också varit svårt att få medlemsländernaatt ställa upp med de nödvändiga resurser som behövs föratt lyckas.Förutsättningen för att FN, utan att ta orimliga risker,ska lyckas med ett ingripande är ganska säkert att det finnsnågon vilja hos de stridande att hjälpa till att lösakonflikten. Det är också nödvändigt att ingripandet kan skesnabbt och i tillräcklig omfattning. Beredskapen för ettsådant ingripande finns inte . FN har inte egnastridskrafter utan måste förlita sig till det sommedlemsländerna ställer upp med, vilket varit för liteoch tagit för lång tid.FN skulle behöva ha en beredskapsstyrka som är bereddatt med kort varsel ingripa. FN kan inte själv ha en sådanstyrka utan den måste finnas i medlemsländerna, där denska vara beredd att snabbt kunna ställas under FNs befäl.Vad som behövs är soldater som har en speciell utbildningför ''peacekeeping''. Det handlar om att skapa fred, inte attslå sönder. Det behövs också sjukvårdspersonal ochmateriel, poliser, tekniker och annan expertis. För attkunna ha en beredskap för snabba ingripanden måste FNsnabbt kunna få besked från olika länder vad man kan ställaupp med. Först när FN har denna beredskap, kan ett FN-ingripande på ett realistiskt sätt användas som påtryckningi en förhandling och ge resultat.De länder som har stående truppstyrkor måste ge desoldater som skall användas i en FN-styrka enkompletterande utbildning. De behöver utbilda sig ifredsarbete, d v s att få de stridande parterna att sluta strida.Denna utbildning måste ges till ett tillräckligt stort antalsoldater som kan vara beredda att medverka i FN-operationer med kort varsel. För del liksom förandra länder, som inte har stående militära styrkor utanvärnpliktsförsvar, är det viktigt att ha ett tillräckligt stortantal välutbildade soldater kontrakterade, vilka på kortvarsel kan åka ut på uppdrag av den här arten. Det bör varasoldater, tekniker, sjukvårdspersonal, poliser och andraspecialister som får en speciell träning för uppdraget. FörSveriges del bör det vara en uppgift för den svenskaförsvarsmakten. Uppgiften är att i samarbete med andraberörda myndigheter utbilda denna personal och ständigtförnya den så att den alltid är insatsberedd.Sverige bör ta upp denna fråga i FN för att få till ståndett beslut om att organisera denna beredskapsstyrka såsnabbt som möjligt. Detta ska naturligtvis ske i samarbetemed i första hand de nordiska länderna. Även vad det gälleruppbyggnaden av en beredskapsstyrka kan ett nordisktsamarbete vara bra där man täcker upp olika behov.FNs budget är delad i tre delar. Den ordinariedriftsbudgeten på ca , en del av budgeten ärför fredsbevarande verksamhet. har dennakostnad varit den ordinarie driftsbudgeten. Bådekostnader för den ordinarie driften och för fredsbevarandeverksamhet uttaxeras av medlemsstaterna efter en vissberäkningsgrund. Den återstående och tredje delen av FNskostnader härrör från humanitära insatser och bistånd.Dessa kostnader täcks med frivilliga bidrag från FNsmedlemsländer.De länder som deltar i en FNs fredsbevarande operationfår ersättning för detta från FN, men det förutsätter attmedlemsstaterna är villiga att betala sin andel avkostnaderna och att de gör det inom rimlig tid. I annat fallkommer FNs ekonomi att raseras och andra viktigaarbetsuppgifter kommer att försvåras eller t.o.m.omöjliggöras. Även på denna punkt borde beredskapenskärpas så att FNs medlemsländer avsätter pengar i egnanationella fonder. Som det är nu dröjer det med betalningenfrån alltför många länder. Det är också svårt att få snabbasvar från länder om medverkan. Det vore lättare om denfinansiella frågan vore löst i förväg, genom fonderadepengar i de olika medlemsländerna.FNs fredsbevarande arbete skulle bli ännu effektivareom det vore möjligt att komma in med hjälp i ett tidigareskede, d.v.s. innan stridigheter startat. Sådana hjälpinsatserhar med gott resultat gjorts i , där hungerkatastroferhotat. Om inte bristen på mat undanröjts, hade det kunnatleda till väpnade konflikter. Dessa insatser har inte röntsamma massmediala intresse som de mer dramatiskaväpnade insatserna, men har förmodligen givit ett bättreresultat. Dessa insatser bör normalt gå över den ordinariebiståndsbudgeten men samordnas med FNs fredsbevarandearbete. Gränsdragningen mellan dessa förebyggandeinsatser och dem som sker i efterskott är inte lätt att göra,men det är viktigt att ha ambitionen och förmågan attförebygga.Vi anser att borde inrätta en fond förfredsbevarande insatser i FN-regi. avsätts pengar ibudgeten och om så behövs också i tilläggsbudget. Det äromöjligt att beräkna hur mycket som behövs för detkommande året och helst ska det ju inte behövas någrapengar. Det borde istället vara så att i budgeten varje åravsätts ett belopp som fonderas. Hur stort detta beloppskall vara får utredas och regeringen bör ha det uppdraget.När medverkar i FN-insatser får vi så småningombetalt från FN. Vi anser att dessa återbetalningar skall gåtillbaka till den av oss föreslagna fonden.Fonden skall användas dels till att betala den svenskaandelen i de operationer som FN gör även om inteär med, dels till att förskottera kostnader för svensk truppeller annan insats i avvaktan på den betalning som Sverigesedan får från FN. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inrätta en fond förFN:s fredsbevarande verksamhet,2. att hos regeringen begär förslag omutbildning av och hållande av en insatsstyrka för FN-tjänstgöring,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt förslag i FN omberedskap för fredsbevarande FN-operationer.