ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf35 · 1994-04-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:159 Utvisning på grund av brott En delav utredningens förslag är inte väl avvägda.I propositionen har ett flertal av utredningsförslagenändrats på ett sätt som bättre tillgodoser krav pårättssäkerhet och humanitet. Ytterligare förbättringar ärdock påkallade.1. Risk för fortsatt brottslighet samt brottets allvarlighetJag delar lagrådets synpunkter (sid. 45) fullt ut att det ärolämpligt att särbehandla vissa arter av brott.Utvisning bör sålunda inte kunna komma i fråga ävenvid brott av lägre svårighetsgrad än vad som krävs enligtnuvarande ordning. Regeringsförslaget i denna del bör ejgenomföras.Vidare bör tidigare åtalsunderlåtelser ochstrafförelägganden beaktas vid bedömning avåterfallsrisken med stor restriktivitet.Stor återhållsamhet bör också iakttas då det gäller attpresumera att en utlänning kommer att fortsätta med annanbrottslig verksamhet än den han eller hon är dömd för.Detta bör framgå av motiven till lagbestämmelserna.2. Domstolens behandling av frågan om utvisningDomstolen bör inte pröva fråga om utvisning medmindre än att yrkande därom framställs av åklagaren.Yttrande från bör inhämtas så snart yrkande omutvisning framställts.Jag instämmer i regeringsförslaget att eventuellt yrkandeom utvisning bör ske och senast i stämningsansökan.Den åtalade skall väl kunna förbereda sig inför ettutvisningsyrkande. Det skall inte kunna komma som enöverraskning för den åtalade att domstolen ex officio prövatfrågan utan ett särskilt yrkande.För att rida spärr mot en sådan ordning behövs enlagregel som innebär att domstolens rätt att pröva fråganom utvisning begränsas till de fall då ett särskilt yrkandeframställs av åklagaren.Detta är ett rimligt rättstrygghetskrav.3. Beaktande av utvisning som men vid straffmätningoch påföljdsvalSlutligen vill jag endast instämma i regeringensbedömning att det inte finns några skäl attändra gällande ordning om beaktande av utvisning som menvid straffmätning och påföljdsval. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att utvisning inte bör kunna komma i fråga även vidbrott av lägre svårighetsgrad än vad som krävs enligtnuvarande ordning,2. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att tidigare åtalsunderlåtelser ochstrafförelägganden bör beaktas med restriktivitet vidbedömning av återfallsrisken,3. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att återhållsamhet bör iakttas då det gäller attpresumera att en utlänning kommer att fortsätta med annanbrottslig verksamhet än den han eller hon är dömd för,4. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar införa en lagregel som innebär att domstolens rättatt pröva frågan om utvisning begränsas till fall då särskiltyrkande framställts av åklagare.
mot · GH02Sf37 · 1994-04-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:159 Utvisning på grund av brott Allmänna utgångspunkterI propositionen föreslås att det för utvisning skall varatillräckligt att brottet kan leda till fängelse. Detta är någotsom Ny demokrati ständigt framfört på olika sätt i riksdagenvarför vi välkomnar denna del av förslaget. Vi finner detsjälvklart att staten klart markerar att ett kriminelltbeteende inte accepteras hos dem som vill bosätta sig iSverige. Vår hållning måste skärpas mot dem som inteaccepterar de grundläggande normer som finns i vårtsvenska samhälle.Ändringar i 4 kap. 7 § utlänningslagenI propositionen föreslås också att när det gäller mindreallvarliga brott skall en utlänning endast kunna utvisas ombrottsligheten är systematisk eller upprepad och underförutsättning att påföljden bestäms till ett svårare straff änböter i det mål där utvisningsfrågan blir aktuell.Vi tror att det kommer att bli svårt för domstolar attfinna en gemensam praxis när ovannämnda kriterium skalltillämpas. Därför motsätter vi oss förslaget i denna del. Ilagtexten till 4 kap. 7 § utlänningslagen (1989:529) föreslårvi att textmassan ''Utlänningen får dock utvisas endast ... fåstanna kvar'' utmönstras.Ändringar i 4 kap. 10 § utlänningslagenI propositionen föreslås vissa ändringar i 4 kap. 10 §utlänningslagen (1989:529) dels om anknytning till detsvenska samhället, dels om förlängning av den tid förvistelse i som krävs för att utvisning skall fåtillgripas. Regeringen vill också behålla nuvarande lagtextom att utvisning endast skall kunna ske när det föreliggersynnerliga skäl.Enligt Ny demokratis uppfattning finns det inte skäl attändra nuvarande lagtext i 10 § första stycket. I övrigtföreslås att antar det lagförslag som presenterasi utredningen på grund av brott (SOU 1993:54).Utredningens förslag -- som vi stödjer i denna del -- innebäratt vistelsetiderna liksom kravet om synnerliga skäl förutvisning utmönstras ur lagstiftningen. Vi anser liksomutredningen att man skall kunna utvisa den utlänning somkom till innan han fyllde och som när åtalväcktes hade vistats här . Med hänvisninng till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag, såvittnu är i fråga, antar följande lydelse av 4 kap. 7 §utlänningslagen:En utlänning får utvisas ur om utlänningendöms för ett brott som kan leda till fängelse eller om endomstol undanröjer en villkorlig dom eller skyddstillsynsom utlänningen har dömts till.2. att med avslag på regeringens förslag, såvittnu är i fråga, antar följande lydelse av 4 kap. 10 §utlänningslagen:När en domstol överväger om en utlänning bör utvisasenligt 7 §, skall den ta hänsyn till utlänningens levnads- ochfamiljeförhållanden samt till hur länge han har vistats iSverige.Den som är flykting och har behov av i Sverigefår utvisas endast om han har begått ett synnerligen grovtbrott och det skulle medföra allvarlig fara för allmänordning och säkerhet att låta honom stanna här. Utvisningfår också ske om han i eller utomlands har bedrivitverksamhet som har inneburit fara för rikets säkerhet ochdet finns anledning att anta att han skulle fortsätta sådanverksamhet här.
mot · GH02Sf38 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:205 Lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst I ovannämnda proposition föreslås lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård samt socialtjänst.Propositionen har föregåtts av en rapport utarbetad aven arbetsgrupp (Ds 1994:15). I sammanfattningen av dennarapport sägs att det finns en strävan att utveckla samarbetetinom och mellan kommunala verksamheter men att olikasystem för finansiering, skilda huvudmannaskap förnärliggande verksamheter och varierandemyndighetskulturer emmelertid kan utgöra hinder för ensamverkan orienterad mot enskilda individers behov.Av just dessa skäl påbörjas ett samarbete -- en process isödra . Det är ett arbete för hälsa därkommunerna tillsammans med arbetsförmedlingarna ochförsäkringskassorna i området. och andra folkrörelser att medverka.Processen syftar till att med gemensamma resurser frånde uppräknade samhällsorganen och utifrån de enskildamänniskornas behov och möjligheter i samverkan skapajordmån för ett gott liv. De medborgare som stimuleras attdelta i den verksamhet som håller på att starta ärpersoner med hinder av något slag för ett bra liv (arbetslösa,arbetshandikappade, långtidssjuka m.fl.).Verksamheten planeras utifrån varje deltagaressituation. Då uppstår i många fall problem för den enskilde.De bestämmelser som reglerar ersättning till individen gördet i många fall omöjligt med individuell planering. I södraSkaraborg har man ansett det möjligt att de olikasamhällsorganen kan samverka utan att för den skull ändralagstiftningen. Däremot visar det sig vara hinder då detgäller stödet till den enskilde.För att arbetet för hälsa i södra skall få önskatresultat utifrån den enskildes situation bör därförarbetsmarknads- och socialdepartementen medge attföreståndarna på arbetsförmedlingarna ochförsäkringskassorna i området kan besluta om avvikelservad gäller regler för stöd till de enskilda personerna somdeltar i nämnda verksamhet och där det bedöms vara tillfördel för deltagarnas hälsa och utveckling.Hälsoarbetet i södra kommer att följas ochutvärderas av (prof och docKristoffer Konarski). Det kan vara lämpligt att arbetet isödra också ingår i den utvärdering som bl.a.Socialstyrelsen skall göra av den i propositionen föreslagnaförsöksverksamheten med finansiell samordning osv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det planerade hälsoarbetet isödra bör ingå i utvärderingen av den finansiellasamordningen.
mot · GH02Sf40 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:220 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. Regeringen har förelagt denna propositionsom bl.a innehåller ett avsnitt om företagshälsovård,avsnittet 7.2.I betänkande SoU14, med anledning av prop.1993/94:75, har utskottet anfört följande:Utskottet som har ett särskilt ansvar förrehabiliteringsfrågor, anser att även läkare som harspecialistutbildning i företagshälsovård och läkare medexamen i ortopedisk medicin som påbyggnad till specialiteti allmän medicin bör få ansluta sig till ersättningssystemet.I vart fall bör detta gälla läkare som redan är verksammavid företagshälsovårdscentral eller annan institution somuppfyller vissa kriterier.Trots detta säger regeringen i den nu aktuellapropositionen:Privatpraktiserande läkare med specialistkompetens iföretagshälsovård bör inte omfattas av lagen (1993:1651)om läkarvårdsersättning.Ett av dagens stora problem inomsocialförsäkringssystemet är hur man skall få denmedicinska och yrkesmässiga rehabiliteringen att fungera.En aldrig så kompetent rehabilitering fungerar inte om detsista steget -- att få patienten med medicinska problem attgå tillbaka till arbetsplatsen -- inte fungerar. Detta är enuppgift för företagshälsovården. Denna är sjukvårdens sistautpost mot arbetsplatsen. Läkarna som arbetar här harkunskap och kompetens både om det medicinska tillståndetoch vilken arbetsbelastning detta tillåter och omarbetsplatsen och vilka påfrestningar denna utsätter densjuke för.Som mest omfattade företagshälsovården knappt 80 %av alla anställda i . Svensk företagshälsovårdbetraktades länge som den förnämsta i världen med myckethög kompetens. Statsbidraget stod för ungefär en tredjedelav företagshälsovårdens kostnader, resten bekostades avarbetsgivarna.Efter det att statsbidraget avvecklats har en snabbnedrustning av företagshälsovården (arbetsmedicin,medicinskt arbetsmiljöarbete, yrkesmässig rehabilitering)ägt rum. Delvis beror denna nedrustning på attindragningen av bidraget skedde just som företagen gick ini en lågkonjunktur. Som mest omfattadeföretagshälsovården ca 1 200 enheter, finns knappt 800kvar, dvs en tredjedel har redan försvunnit. De som finnskvar är framför allt inbyggd företagshälsovård hosstorföretag, landstings- och kommunhälsor, samt resternaav Statshälsan (). De som försvunnit ärföretagshälsovårdscentraler som gav service åt små ochmedelstora företag. Det är där som rehabiliteringsbehovetkanske är störst.Mot denna bakgrund anser vi det olyckligt attspecialister i företagshälsovård inte skall omfattas avläkarvårdsersättningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten för specialister iföretagshälsovård att omfattas av lagen (1993:1651) omläkarvårdsersättning.
mot · GH02Sf42 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:220 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. I proposition 1993/94:220 finns bl.a. förslag som rörbestämmelserna om arvoden till privatpraktiserandespecialistläkare och sjukgymnaster och som är en följd avden fria etableringsrätten för dessa yrkesgrupper.Socialdemokraterna anser att den fria etableringsrättenför läkare och annan vårdpersonal bör upphävas. Den friaetableringsrätten gör det svårare att garanteravårdkvaliteten, svårare att prioritera, svårare att utvecklavården och att fatta nödvändiga strukturbeslut. Sjukvårdenkan inte bli kostnadseffektiv och rättvist fördelad om läkareoch annan vårdpersonal har rätt att fritt etablera sig ochbedriva vård på landstingens bekostnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avstyrka propositionen i dedelar som avser lagen om läkarvårdsersättning och lagen omersättning för sjukgymnastik.
mot · GH02Sf43 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:220 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. I propositionen avvisar regeringen riksdagensframställan att lösa frågan om företagsläkarnas situation.Motiven för det är såväl finansiella somverksamhetsmässiga. Regeringen hänvisar i motiven tillskillnaderna mellan sjukvård och företagshälsovård.Företagshälsovården genomgår storaförändringar. En av de mest påtagliga förändringarna varnär statsbidraget avvecklades. Det innebar attföretagshälsovården i ett sammanhang förlorade enbetydande del av finansieringen. Det har inneburit attföretagshälsovårdens verksamhet förändrats i fleraavseenden. Den mest dramatiska förändringen torde varaatt många företagsläkare inom företagshälsovården harblivit uppsagda och fått sluta. Kunskaper och erfarenhetersom vunnits skingras nu i hög takt.Företagshälsovårdens kvalitet försämras.Till det ska läggas att antalet anslutna tillföretagshälsovården minskar i betydande grad. Det har ihuvudsak två orsaker. Dels den stora arbetslösheten, därmånga företag och verksamheter genomförtpersonalminskningar, dels har ett relativt stort antal,företrädesvis mindre företag, lämnat företagshälsovårdenav ekonomiska skäl. Dessa företag anser att kostnadenblivit för hög när statsbidraget avvecklades.Erfarenheterna från de månader som vi nu hafthusläkarlagen och fri etablering för läkare med vissspecialitet visar, att många företagsläkare försökeretablerar sig som husläkare. De har säkert såvälerfarenheter som kunnande för att klara den uppgiften.Men mycket av den kompetens som byggts upp, omföretagshälsovården och arbetsmiljön, går på det här sättetförlorad. Det är ett resursslöseri med både människor ochpengar. Det kunnande som skulle komma anställda ochföretag till del skingras för vinden. Rehabilitering av människor och arbetsmiljöerskjuts på framtiden.Det är nu angeläget att regeringen återkommertill med ett förslag på hur en braföretagshälsovård ska tryggas och på vilka villkorföretagsläkarna kan fortsätta att utöva sin specialitet.Lagstiftning om företagshälsovård på alla arbetsplatser ärsannolikt det enda återstående alternativet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att trygga företagshälsovårdenoch företagsläkarnas verksamhet.
mot · GH02Sk41 · 1994-04-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:231 Utvidgad kompensation för viss dieseloljeskatt, m.m. Den nuvarande energibeskattningen för oljeprodukterär i högsta grad förvirrande och svåröverblickbar. För andragången återkommer regeringen med förslagom undantag och modifieringar av dieseloljeskatten sominfördes sedan.Dessa undantag är dock inte tillräckliga. Demiljömässiga effekterna av de märk- och färgämnen somanvänds är inte klarlagda. Negativa hälsoeffekter förmänniskor är konstaterade men enligt regeringens förslagskall dessa ämnen ändå fortsättningsvis användas mednågra undantag. En utredning arbetar för attförsöka kartlägga riskerna. Den beräknas vara klar underhösten -94.Till de områden som inte omfattas av regeringens förslaghör fritidsbåtarna. Det är synnerligen olyckligt då man utantvekan kan förutse att alla som nu under sommarmånadernaanvänder sin båt både som fortskaffningsmedel och bostadkan drabbas av hälsoproblem pga den ''gröna oljan''. Vilkamiljökonsekvenser den har för vår skärgård och våra insjöarkan ingen fastställa.Till problemet hör att det uppstår svårigheter för denfritidsbåt som önskar använda den ofärgade, dyraredieseloljan. De flesta som säljer diesel och bensinhar, av praktiska skäl, inte möjlighet att erbjuda mer än ensorts diesel då man normalt bara har en dieseltank. Denbåtturist som inte vill riskera sin hälsa kan få stora problematt få fatt på diesel, och många små existensriskeras.För att lösa problemet måste beslut fattas skyndsamt omatt även fritidsbåtar ges rätt till kompensation fördieseloljeskatt och att det enklast sker genom att marinorges rätten att försälja omärkt olja och att de ges rätten tillkompensation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompensation för vissdieseloljeskatt för fritidsbåtar.
mot · GH02Sk43 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:225 Vissa mervärdesskattefrågor I propositionen läggs fram en del förslag till lägremervärdesskatter. Det är bra.I propositionen saknas dock förslag till momssänkningför alternativmedicin. ansåg 1993 med stödav fem riksdagsmotioner att alternativmedicinskbehandling i momshänseende borde jämställas medskolmedicinsk behandling. Utskottet ansåg att regeringensfortsatta beredning av ärendet borde ske med skyndsamhetså att skulle kunna taställning till ett momsundantag för alternativmedicinskbehandling.Mervärdesskatteutredningen 1992:121 föreslog attalternativmedicin i momshänseende skulle jämställas medskolmedicin.Det måste ifrågasättas om inte den nuvarandesärbehandlingen i momshänseende av alternativmedicinen iförhållande till skolmedicinen strider mot konkurrenslagen.En majoritet av remissinstanserna stödde förslaget, bl.a.Statens konkurrensverk som uttalade: ''Den utvidgning avbegreppet skattebefriad sjukvård som föreslås eliminerar debrister i konkurrensneutralitet som f.n. råder och somfrämst missgynnar utövare av alternativabehandlingsformer. ''Inte minst med hänsyn till människors valfrihet när detgäller medicin och behandlingsmetoder i vården anser jagdet viktigt att alternativmedicinen i momshänseende börjämställas med skolmedicinen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alternativmedicin ochalternativmedicinska behandlingsmetoder imervärdesskattehänseende bör jämställas medskolmedicinen.
mot · GH02Sk44 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:225 Vissa mervärdesskattefrågor hemställde i enlighet med betänkandet1992/93:SKU26 om en utvidgning av undantaget frånskatteplikt för sjukvårdstjänster till att också omfattaalternativa behandlingsmetoder. har ett förslag omlegitimation för naprapater kommit och dessa kommer dåatt undantas från momsplikten. Det är bra.Däremot underlåter nu regeringen att gå vidare till attomfatta även andra alternativa behandlingsmetoder medhänvisning till det statsfinansiella läget men framförallt tillavgränsningsproblemen. Vidare hänvisas till att enparlamentarisk kommitté nu ska göra en samlad översynöver legitimation och behörighet för olika yrkesutövareinom hälso- och sjukvården och näraliggande områden. Detär oklart när den förväntas bli klar med sitt arbete.Jag menar att det är hög tid att regeringen nu lever upptill beslut om valfrihet och konkurrensneutraliteti vården och till den utredning som tidigare lagt förslag omatt tillämpa konkurrensneutralitet mellan skolmedicin ochalternativmedicin.Alternativmedicin som homeopati, massage ochakupunktur är på stark frammarsch både i ochövriga . Ofta kan alternativmedicinen bota patienterdär skolmedicinen gett upp. Dagens patienter har rätt attkräva valfrihet i sjukvården och därmed frihet att välja denbehandlingsform man bedömer som mest effektiv. Denvalfriheten urgröps kraftigt när alternativmedicinen har enskattepålaga på . Särskilt stötande är det faktum attläkare som använder alternativa behandlingsformer t exakupunktur är skattebefriade medan en akupunktör medkvalificerad utbildning inom detta område är momspliktig.Målsättningen med sjukvården är att minska sjukdomar,sjukskrivingar och de kostnader som är förknippade meddetta. Reformen är ett led i att minskasjukvårdskostnaderna och bör i stället ge minskade utgifterför staten.När det gäller gränsdragningsproblemet vill jag hänvisatill kvacksalverilagen som alla alternativabehandlingsformer lyder under. Med den som utgångspunktbör det gå att klara de problem som uppstår.Regeringen måste uppfylla beslut ochåterkomma med förslag om momsbefrielse påalternativmedicin. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alternativmedicinskabehandlingsformer skall befrias från mervärdesskatteplikt.
mot · GH02So55 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:149 Åligganden för personal inom hälso- och sjukvården m.m. I propositionen angående ny lag om åligganden förpersonal inom hälso- och sjukvården föreslås att endastlaboratorium som förestås av läkare eller annan legitimeradpersonal skall falla under lagens tillämpningsområde.Redan idag finns 5--10 laboratorier inom den offentligahälso- och sjukvården som förestås avlaboratorieassistenter, en yrkesgrupp som inte harlegitimation. Inom laboratorieverksamheten pågår enutveckling mot nya driftsformer, t.ex. enskild verksamhetoch kommunala bolag. I flera landsting har redan tecknatsavtal om övertagande av laboratorieverksamheten och iandra pågår upphandling. Det är inte givet att dessalaboratorier kommer att ledas av läkare.Ur säkerhetssynpunkt är det angeläget att även dessalaboratorier omfattas av tillsyn. Det ärnaturligtvis lika viktigt att ett laboratorium som inte föreståsav legitimerad personal fyller nödvändiga kvalitetskrav,som att andra gör det.Inom hälso- och sjukvården utförs en stor mängdanalyser som ligger till grund för diagnostik och behandling.Flertalet av dessa analyser utförs helt självständigt avlaboratorieassistenter.Det är angeläget att patientsäkerheten värnas genom attlagen tillämpas generellt för laboratorier som utförprovtagning och analyser för hälso- och sjukvårdensräkning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagen tillämpas generellt förlaboratorier som utför provtagning och analyser för hälso-och sjukvårdens räkning.