mot · GH02T222 · 1994-01-25 00:00:00 — utgör en mycket viktig kommunikationslänk förhela vårt land. Närheten till EU och tillkomsten avÖresundsbron inger stora förhoppningar om förnyadväxtkraft inte bara i utan i hela . Härvid ärdet av mycket stor vikt att kommunikationerna förbättrastill internationell standard.Fördröjningen av oroarMycket av planeringen för de omfattande satsningarnapå infrastruktur i hänger samman med byggandet avÖresundsbron. Fördröjningen i beslutsprocessen är därförbesvärande för kommunikationsplaneringen införframtiden.Grundläggande för planeringen av infrastrukturen i helaSkåne är den överenskommelse,Malmöhusöverenskommelsen, som träffats mellanKommunalförbundet för kollektivtrafik ochstatens förhandlare . Det handlar omproritering och fördelning av de mycket omfattandeinfrastruktursatsningarna som krävs, bl.a. i form avanslutningar till ; vägar, järnvägar, spårvägar,Citytunnel i m.m.Förra året godkände regeringen sin del avMalmöhusöverenskommelsen, som håller på attförverkligas med bl.a. upprustningen av Ystadsbanan sominledande projekt.Arbetsmarknadssituationen är ju ytterst besvärlig iSkåne som vi påpekar i en annan motion. För att motverkaden höga arbetslösheten är det av stor vikt att vi så snabbtsom möjligt får igång lämpliga infrastrukturprojekt.Dessutom är det en fördel att upphandla dessa projekt idagsläget med tanke på den ökande konkurrensen ochdärvid fallande priser.Bygg där det lönar sig bäst!En av regeringens huvudstrategier är att få fart påSverige, att öka tillväxten och därigenom rädda jobben ochvälfärden. Skall man lyckas med detta är det viktigt attpengarna satsas strategiskt och långsiktigt. Utredningar harvisat på skillnader i avkastning på infrastruktursatsningar iolika landsändar. Skall stå väl rustat nu närhögkonjunkturen kommer, så gäller det att ha förbättratkommunikationerna i de tätbefolkade delarna av vårt land,bl.a. Skåne.Det är således av yttersta vikt att några förseningar iplaneringsarbetet inte åter uppstår.Efter beslut om infrastrukturen våren 1993kan vi konstatera att flera för viktiga projekt inte harkunnat inrymmas i tioårsplanen. En omprioritering tillSkånes fördel måste därför till.Vi poängterade att missgynnats ijämförelse med övriga delar av vårt land. Tyvärr kvarstårdetta!JärnvägarAtt får ett bättre järnvägsnät med bättre såvälregionala som nationella och internationella förbindelser ärytterst betydelsefullt. Genom Malmöhusförhandlingarnasker nu behövliga upprustningar på skilda bandelar,stationsanordningar, miljö- och säkerhetssatsningar.En mycket viktig prioritering är elektrifiering av bananMalmö----som har förhalats i åratal.Regeringens beslut om --banan var därförmycket efterlängtat.Länsjärnvägen --är troligen den endajärnvägen i landet där pendlingstrafik i ett storstadsområdebedrivs med dieseltåg.Förbättringen kommer att ge väsentliga miljöfördelarframför dagens dieseldrift.Andra viktiga satsningar är utbyggnaden avvästkustbanan (------------) med dubbelspåroch snabbtåg på södra stambanan.Att -- denna tätbefolkade region nära EU -- liggersist i när det gäller att få snabbtåg är ytterligtanmärkningsvärt. kommer X 2000 också till Malmöinom , men det är för sent!Förseningarna för tunnelprojektet genom Hallandsåsenhar varit betydande. kommer dessutom inteatt klara dubbelspår mellan --inomgivna ekonomiska ramar.För inte alltför förordade statensjärnvägar en total nedläggning av lokaltågtrafiken. Detgällde även de bandelar som de skånska Pågatågen i dagtrafikerar. Trots att järnvägen bevisligen har möjlighet attutvecklas positivt är stora delar av det kvarvarande skånskajärnvägsnätet föremål för utredningar som syftar tillnedläggning. Detta är mycket förvånande och beklagligteftersom flertalet av dessa banor går mellan förhållandevisstora tätorter och genom tätbefolkade bygder. persontrafiken --och ----Dalby.Riksdagen bör därför uttala att SJ vid förhandlingar medPågatågens huvudman bör ställa sig positivt till ettutnyttjande av dessa bandelar för regional kollektivtrafik.Ovissheten om framtiden för den spårbundnakollektivtrafiken har tyvärr påverkatutvecklingsmöjligheterna negativt i båda Skånelänen.Österlen är ett talande exempel. Ett glädjande exempel påatt järnvägen kan bli konkurrenskraftig och populär ärsnabbförbindelsen ------, den s.k. Kustpilen.VägarSkåne är ett mycket tätt befolkat landskap. I Malmöhuslän bor det till exempel 155 personer per kvadratkilometervilket skall jämföras med riksgenomsnittets 21. Av denanledningen är vägnätet i av stor regionalpolitiskbetydelse.Utbyggnader och standardförbättringar som stimulerarkontakterna inom regionen och utjämnar den ekonomiskautvecklingen bör därför ha en högre prioritet. Detta gällervägarna E 22, E 6 och E 4 samt riksvägarna 10, 12, 17, 21,23, 108 och 109. I län är behoven främstkoncentrerade till vägar i nord--sydlig riktning.På sikt är det särskilt angeläget att bärigheten på deskånska vägarna tillgodoser kontinentens normer ochEuropeiska gemenskapens krav. ärtransitområde för av export- och importgodset iSverige och den i särklass viktigaste transportregionen.Enligt gällande planering kan man startaobjekt om utöver det nu upprättadeförslaget. Om man fördelat medlen på ett rimligare sätt --hänsyn till befolkning, täthet, vägkilometer m.m. -- kanman konstatera att borde tilldelasöver extra. Därtill kommer deneftersläpning som kvarstår s.k.infrastrukturpaket.Med gällande ramar får man en ganska låg produktion iSkåne --95. Sedan blir det ytterst intensivt isamband med byggandet av , vilket innebären risk för en överhettad marknad med uppskruvadprisnivå. Det kan enligt innebära enkostnadsökning på jämförtmed den redovisade kostnaden.Följande projekt kan tidigareläggas:E 4 --MölletoftaE 6 Sunnanå--FosieE 22 Kristianstad-BromöllaE 65 Svedala-Börringe (vägen till )V 108 Klörup--Aggarp (en delen av vägen mellan --)VB 109 Välluv--(en angelägen förbindelse frånMellanskåne till )E 22Utbyggnaden av till motorvägsstandard är förnärvarande planerad till . Inte minstnäringspolitiska skäl talar för att projektet börtidigareläggas. Särskilt angeläget är att påskynda åtgärderför att förbättra framkomligheten vid ochSätaröd.E 4:anI samband med riksdagsbehandlingen av regeringensproposition om infrastruktur föreslog trafikutskottet att E4:ans nuvarande sträckning från Smålandsgränsen ner tillHelsingborg skulle byggas ut till en motorväg. Riksdagenbeslöt följa detta förslag.Det var som initerat en diskussion omutveckling av vägförbindelsen /----presenterade fyra olika alternativ:1. utveckling av i stort med nuvarande sträckning 2. utveckling av förbindelse via till E 4 vidMarkaryd 3. utveckling av förbindelse via , och straxöster om v 108 till E 4 norr om 4. utveckling av förbindelse via och Älmhulttill E 4 vid Ljungby.Vi anser att planering och utbyggnad av motorvägnätetär en fråga av såväl nationell som internationell dignitet.Den del av Europavägnätet som berör har ju ocksåstor betydelse för och . Men självfallet ärplanering av det framtida vägnätet framför allt av betydelseför och vårt landskaps utveckling. Därvid är detviktigt att framhålla behovet av en regional balans -- mellannorr och söder, mellan öster och väster; att få en välfungerande infrastruktur som hänger ihop och ger bästamöjlighet till tillväxt och utveckling.Lokaliseringen av Riksbangård Syd t.ex. måste i dettasammanhang invägas. Likaså är det mycket angeläget attpoängtera nödvändigheten av att ta strikta miljöhänsyn.Skåne består av flera värdefulla naturområden som måsteskyddas för framtiden, bl.a. den art- och kulturrikaRingsjöbygden.Vi ser positivt på att en ny motorvägsled byggs ut för attknyta östra till kontinentförbindelserna i Skåne.En sådan led bör ha sträckningen --Kristanstad----------. Därmed skulle också en framsynt infrastrukturskapas för de framtida sjöförbindelserna med ,och . Dessa länder skulle också naturligtlänkas ihop med kontinenttrafiken från och till Skåne.I dagsläget anser vi att planerna på att bygga V 23 genomRingsjöarna måste miljöprövas och analyseras på ett meringående sätt än vad som skett. Vi är därför idagsläget inte beredda att stödja utbygganden av V 23genom detta miljökänsliga område av Skåne.KollektivtrafikEtt riksdagsbeslut slog fast att en huvudman i varjelän skulle ha ansvar för kollektivtrafiken. Skåningar iSveriges riksdag påpekade redan då att denna regleringskulle komma att fungera som en administrativ spärr mellankollektivtrafiksatsningar i Malmöhus- och län.Farhågorna har besannats, därför bör beslutet rivas upp.Ett utökat samarbete mellan huvudmännen har dockförbättrat situationen avsevärt för ''länspendlarna''. Menfortfarande uppstår påtagliga olägenheter för dem som skallpendla över ''länsgränsen''. Ett ''Skånekort'' saknasfortfarande. Dessutom har kommunerna i M-län,i M-län och genom en lagändringunder 1991 kunnat bilda en ny huvudman för länstrafikenbestående av M-läns landsting och , vilket varett resultat av de s.k. storstadsförhandlingarna ledda avSven Hulterström. Detta kommer att möjliggöra en bättreoch mer effektiv samordning av länets kollektivtrafik.Betydande satsningar på kollektivtrafiken ingår i det s.k.Malmöhuspaketet, varvid de första delarna nu godkänts avregeringen.FlygplatserGenom flygets avreglering har de skånska flyplatsernaSturup, och trots lågkonjunkturenkunnat erbjuda ett ökat antal flygförbindelser med ökadservicenivå och lägre priser.Men konkurrensen har också medfört problem förresandesvaga linjer. Vad gäller har passagerarnablivit fler, servicen bättre och priserna lägre, vilket visar hurilla monopol fungerar -- också privata sådana.Under 1993 ökade antalet passagerare på inrikesflygetmed . På var ökningen mycket större --16 procent.Regionens ökade internationalisering kräver tillgång tilleffektivt flyg. bör därför utvecklas som ''Skånesdirektport till omvärlden''. Ett nödvändigt och effektivtkomplement till i internationell trafik -- såväl vadgäller tillgänglighet som kapacitet.Om öppnas för mera utrikes linjetrafik så skulledetta avlasta . har nåttsitt tekniska tak vad gäller utrymme i luften. skulleockså kunna vara en knutpunkt för regionaltrafiken.Sturups flygplats är av central betydelse för hela Skånesutveckling. Flygplatsen har genomgått en nödvändigansiktslyftning.Fraktflygets nya förutsättningar är också intressanta.Sturups fördelaktiga geografiska läge gynnar flygplatsensutveckling i detta hänseende. Därför är det viktigt attflygföretagen bereds möjlighet att öppna trafik till Nordensknutpunkter, t.ex. och . läge invidfyra Europavägar gör flygplatsen till en idealisk central fördistribution av frakt mellan och kontinenten.Nyligen gjorda satsningar har visat sig mycket lyckosamma.Med hänsyn till i övrigt goda förutsättningar bördärför markkommunikationerna hålla motsvarandestandard, vilket tyvärr inte är fallet. Vägsträckan --, väg 108, har en låg standard, vilket böråtgärdas.När det gäller kommer flygplatsen -- som ärkommunalt driven -- att i en övergångsfas få tillgång till deresultatutjämningmedel om somomnämns i budgetpropositionen. Detta är nödvändig statligåtgärd i denna omfattande omstruktureringsfas för svensktinrikesflyg.Bra samarbete mellan de skånska flygplatsernaDet är värdefullt med det nära samarbete som finnsmellan de tre skånska flygplatserna t.ex. vid omdirigeringarp.g.a. Bra vägar och goda allmännakommunikationer är en förutsättning för att flygplatsernaska kunna utvecklas.ÖresundsförbindelserPlaneringen av är i full gång, men denursprungliga tidplanen kan beklagligtvis inte hållas.Goda kommunikationer med är lika viktigaför övriga som de är för . Vikten av atttrafiklösningarna -- såväl järnvägar som vägar -- får en godhelhetslösning är därför inte endast angeläget från lokaleller regional synpunkt utan är ett nationellt intresse.I Malmöhusförhandlingarna är parterna överens om attjärnvägsanslutningen från bron till måstelösas på ett annat sätt än vad Öresundsutredningenföreslagit. Man är överens om att bygga en Citytunnel frånMalmö C till Öresundsbron.Vi stödjer detta förslag och förutsätter att miljökravenkommer att kunna . Självfallet måste byggnationenske på ett sådant sätt att Malmös parker inte skadas, och attsjälv byggnadstiden minimeras. Utan en skullekollektivtrafiken i regionen samt den nationella ochinternationella järnvägstrafiken bli lidande, närÖresundsbron väl är klar.Vi anser det också vara av yttersta vikt att finansieringenav med det snaraste klarläggs, något somriksdagen som sin mening bör ge regeringen till känna.De senaste decenniernas diskussioner omÖresundsförbindelser har lärt oss att Öresund- ochkontinentförbindelserna måste få en helhetslösning. Det ärdärför nödvändigt att förbättra bl.a. färjeförbindelserna försåväl passagerare som gods- och järnvägstransporter. Det ärockså angeläget att upprätthålla direkta, billiga ochtidsenliga båtförbindelser mellan och centralaKöpenhamn.Riksbangård syd/nya godsstråkFrågan om Riksbangård Syd har inte kunnat slutförasunder , vilket är beklagligt.Godshantering blir en allt viktigare fråga eftersomSkånes betydelse som transitregion för import- ochexportgods ökar. Regionala godsterminaler har en viktiguppgift och det behövs fler än i dag.Riksbangård Syd bör få en strategiskt riktiginfrastruktuell placering. Med beaktande av samtligatransportströmmar -- alltså även de i östlig riktning viaKalmar och till de baltiska och östeuropeiskaländerna samt de i västlig riktning via tillDanmark -- bör godsterminalen placeras i norra delen avSkåne. Med utnyttjande av expertis bör man sedan utväljaden exakt lämpligaste platsen. Mycket pekar på att det kanbli Hässleholmsområdet eller /Bjuv-området.Den ökande godsmängden ställer krav påkapacitetshöjning, dvs. ytterligare och förbättradebefintliga spår, bl.a. diskuteras ett tredje spår genom Lundoch ett nytt godsstråk förbi Lomma.Vi anser att det är viktigt att godshantering på järnvägunderlättas, bl.a. med hänsyn till miljön. Vi vill dockpoängtera vikten av att största möjliga hänsyn tas tillmänniskors säkerhet och hälsa samt till bebyggelsemiljön istort vid projektering och byggande.Öresunds Marindistrikt (MDÖ)Marindistrikt utgör en viktig del av den marinaverksamheten i . Dess huvudsakliga uppgift ärsjöterritoriell övervakning av och sydvästra delenav samt insatsberedskap för hävdandet av svensktsjöterritorium. folkrättsliga status samt denlivliga sjötrafiken kräver en noggrann uppföljning ochspecialkompetens att agera om bestämmelserna överträds.MDÖ svarar under kris och krig för utläggningarna avmineringar, minröjning, sjötrafikkontroll, sjötrafikledningsamt insatser med ytattack.Samverkan sker i såväl krig som i högre konfliktnivåermed för M-län, Fo 11 och Södraflygkommandot samt övriga totalförsvarsmyndigheter.I dag är MDÖ en egen marin myndighet underställdMilitärbefälhavaren för Södra militärområdet. InomFörsvarsmakten pågår nu bl.a. en utredning om den marinaledningsstrukturen i Södra militärområdet.Öresund är i ett historiskt perspektiv ett kriskänsligtområde. Då den säkerhetspolitiska temperaturen iÖstersjöområdet har höjts har detta som regel följts avåtgärder riktade mot Östersjöutloppen, där utgören viktig och ej till fullo NATO-kontrollerad del. Det ärdärför viktigt att vi har resurser snabbt tillgängligaredan i fred. Resurserna bör utgöras av funktionernaövervakning, insatsförmåga och beslutskapacitet.Områdets särart kräver dessutom en snabbbeslutsprocess, vilket bäst löses med en enkel och entydigledningsstruktur.Det är därför vår uppfattning att MDÖ även i en nyledningsstruktur bör vara direkt underställdMilitärbefälhavaren för Södra militärområdet.Genom ett väl utbyggt system av radaranläggningar,optisk övervakning och vedettbåtar (baserade i )är MDÖ överlägset vad gäller sjöoperativa insatser iÖresund. Detta innebär att MDÖ med dess personellakompetens även i fredstid kan utnyttjas som komplementtill den sjöräddning som ligger underkustbevakningen. Ett sådant resursutnyttjande kaninnebära att det operativa ansvaret för iÖresund och södra överförs till MDÖ och attmöjligheterna till samverkan avseende sjötrafikledningenses över.I detta sammanhang vill vi föreslå att ett bilateraltkustbevakningsavtal träffas med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturinvesteringar iSkåne,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioritering av medel förjärnvägsinvesteringar i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioritering av medel avväginvesteringar i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Marindistrikt(MDÖ).1