mot · GH02Ub310 · 1994-01-25 00:00:00 — föreslår åtgärder för en kvalitetssäkradutbildning i . Partiets samlade utbildningspolitik ärett av flera politiska områden som genomsyras av en rättvisfördelningspolitik.En ambition med vår utbildningspolitik som också måsteframhållas är att få till stånd en attitydförändring i samhälletdå det gäller synen på utbildning. En attitydförändringefterlyses inte minst hos regeringen med dess nu fördautbildningspolitik som leder alltmer in i ett segregeratskolsystem.Tyvärr är inte dagens marknadsekonomer så kunniga attde kan sätta ett värde på det som utbildningssektornproducerar. Länge nog har samhällets kostnader förutbildning satts upp på konsumtionskontot i stället förinvesterings- och kapitalkontot.Vänsterpartiet eftersträvar en större allmän respekt förstudier och då inte minst studier på grundskole- ochgymnasienivå. Framöver vill vi se en skola med hög kvalitetlikvärdig för varje enskild elev och med en resursstyrningsom utgår från elevernas behov.En sådan syn förutsätter att utbildningspolitiken förgrundskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen ärsamlad, även om de olika skolformerna har vissa skildakaraktärsdrag och riktar sig till människor i olika åldrar.För del innebär partiets ambitioner bl.a.att det inte längre räcker med att alla elever får nödvändigavardags- och baskunskaper för att kunna klara sig hjälpligti samhället. Skolan skall verka för att eleverna själva skallkunna bestämma sina mål i tillvaron, ta ansvar över sinaegna liv och vidga sin världsbild och öka sin handlingsfrihet.Ett demokratiskt arbetssätt, ökade insatser förjämställdhet samt en god arbetsmiljö är inslag som främjarVänsterpartiets ambitioner för att höja kvaliteten i densvenska skolan. Mot denna bakgrund måste denedskärningar som drabbar skolorna ute i kommunernastoppas.Risken är överhängande att vi i får ett alltmersegregerat och segregerande skolsystem. Det är inteovanligt med 40--50-procentiga nedskärningar ikommunerna inom barnomsorg och skola. Skolor läggs neroch lärare varslas om uppsägning.Situationen rimmar illa med regeringens tal om Europasbästa skola och rätten att välja skola. Alltmer kommermöjligheten att välja en bra skola att avgöras av plånbokenstjocklek, inte minst när olika avgifter tillåts tas ut inomungdomsskolan.Vänsterpartiet vill skapa en god skola som präglas avtrygghet och god miljö. Detta kräver nationella satsningaroch att det tas ett tydligt nationellt ansvar för skolan.Vänsterpartiet motsatte sig att statens bidrag till skolanskulle ingå i den säck av statsbidrag som betalas ut tillkommunerna. Vi menade då som att ett sektorsbidragtill skolan tydliggör det nationella ansvaret för en likvärdigskola utan att på något sätt förta kommunernas möjlighetertill olika prioriteringar.Riksdagen bör ge regeringen till känna attsektorsbidraget till skolan återinförs.I olika rapporter beskrivs numera hur den psykosocialaarbetsmiljön i skolorna försämras. Skolsköterskor,kuratorer och skolpsykologer får allt fler elever på sin lott.I flera fall görs besparingar genom att klasser tillåts växalångt över vad som är pedagogiskt försvarbart.Andelen kulturinslag i skolan har minskat.Vänsterpartiet anslår därför i annan motion, Om allmänkulturpolitik, till en satsning på Kulturi skolan.Det är självfallet så att den oro som präglar samhälletockså påverkar elevernas vardag och deras skolarbete. Vivet t.ex. att av alla barn bor med bara en av sinaföräldrar. Att i detta läge gå ut och kräva att barnen skallha fler läxor tycker vi vittnar om en sällan sedd oförmågaatt sätta sig in i barns vardag. Självständigt arbete kanutvecklas helt suveränt, utan att man för den skull behöverta till läxor. Det handlar om hur undervisningen ochskoldagen läggs upp.Väljer skolan eller klassen ett mera undersökandearbetssätt så ger detta automatiskt vinster i form averfarenheter av självständigt arbete. Att väljaundersökande arbetssätt är enligt vår mening också ett sättatt tidigt introducera barn och ungdomar till vidare studier.Förhoppningsvis kan detta också i viss mån leda till att densociala snedrekryteringen till högskolan korrigeras något.Vänsterpartiet vill skapa en skola där nyfikenhet,erfarenheter, önskningar och drömmar tas till vara hosbarnen. Detta kräver en harmonisk skola. En skola sompräglas av en relativt lugn psykosocial miljö.Därför menar vi att klasstorlekarna i intebör överstiga 25 elever. Åtgärden är ekonomiskt försvarbarom man betraktar barn och ungdomars skolgång som eninvestering för framtiden. Både för dem själva ochsamhället i stort. Vidare måste det betraktas somsamhällsekonomiskt slöseri att slänga ut lärare iarbetslöshet efter att de genomgått en förhållandevis dyrutbildning. Arbetslösa lärare är dyra i sig ochmarknadstänkandet måste bort från skolan.Vänsterpartiet anser att det rådande läget ikommunernas skolor motiverar att nu begär enminiminivå för övriga sociala resurser till skolan.Riksdagen bör alltså hos regeringen begära förslag omhur en rimlig standard av skolans kringresurser skall kunnagaranteras. Här kan olika konstruktioner tänkas.Exempelvis skulle det sektorsbidrag vi förordat kunnainbegripa en viss del som stöd för kommunernas kostnaderför t.ex. skolpsykologer och skolhälsovård. Vidare börsanktionsmöjligheter övervägas i det fall en kommun inteinrättar en godtagbar standard avseende kringresurser avden art vi tidigare nämnt.En fri, likvärdig och allmän skolaI dag har vi nioårig skolplikt i . Denna skolplikt ärformellt reglerad, men i praktiken har vi en 12-årig skolplikteftersom de allra flesta ungdomar går vidare till treåriggymnasieutbildning.Mot plikter skall också rättigheter svara. Detta gällerinte minst barn och ungdomar. Därför har vi i olikasammanhang lagt förslag som syftar till ett verkligtdemokratiskt inflytande för eleverna och deras skolvardag.Ofta uttrycks den rättighet som skall svara upp mot pliktensom att vi skall ha en likvärdig skola. Inget politiskt partihar ställt sig mot denna målsättning. Dock varierarviljan att verkligen substantiellt nå en likvärdig skola.Vänsterpartiet ser det som en av de allra viktigasteskolpolitiska uppgifterna att ta itu med frågan om elevernasmedinflytande. Som ett led i detta arbete måste en delorättvisor och segregationsskapande faktorer inom skolanåtgärdas.Privatiseringens spår inom ungdomsskolesektornförskräcker. De så kallde fristående skolorna ochskolpengen har redan lett till ökad segregation. kan vise hur elever i kommunala skolor måste gå ut idemonstrationer för att få behålla sin skola. Detta samtidigtsom andra kommunala och privata skolor överkompenserasinom en och samma kommun. Denna situation härrör sigfrån den nedskärningspolitik som regeringen för gentemotkommunerna. Men det handlar också om denöverkompensation de fristående skolorna får genomriksdagsbeslutet om bidrag på av genomsnittligelevkostnad.Vänsterpartiet har kraftigt kritiserat denna statiska regeloch menat att medlen till skolan skall utgå från elevernasbehov. Vidare skall inte schabloniserade ersättningsnivåerfå gå ut över elevers rätt att välja skola i närheten där debor, den s.k. grannskapsprincipen.Då det nu också visat sig att skolpengen de facto slårsönder möjligheten för syskon att välja samma skola såfinner vi anledning att föreslå vissa korrigeringar.För det första bör regeln om 85-procentsnivån helt tasbort. Alternativt bör nivån sänkas till . Vidarebör alla skolor som skall svara upp till den nya läroplanenoch skolpliktens uppfyllande ha lika skyldigheter då detgäller skolhälsovård. De skall också ha samma skyldigheterdå det gäller att ta emot barn med olika handikapp.Därutöver bör de ge en fri skollunch sommotsvarar 1/3 av dagens näringsbehov. Läromedlen skallockså vara fria i den obligatoriska skolan. Detta innefattarallt undervisningsmaterial, alltså även materiel för deestetiska ämnena.I annan motion (om brister i sekretesskydd för elever ifriskolan) kräver att sekretesslagen ändrasså att även lärare i friskolorna omfattas av sekretesslagen.1 miljard till ROT-program för bättre arbetsmiljö iskolanRiksdagen har fattat beslut om nya läroplanerför , särskolan, komvux och gymnasieskolan.En förhållandevis stor reformering för skolans del har dockskett i olika etapper . Olika målför skolans verksamhet har debatterats och slutligen gått tillbeslut.Riksdagen har uttalat sig i en rad olika frågor och ställtkrav på skolan. När kommunerna fick ett större ansvar förskolans verksamhet 1989, så beslöt också att detfanns fog för att ge stöd till arbetsmiljösatsningar i skolan,för att öka förutsättningarna för skolan att klara av de beslutstatsmakten hade tagit. Kommunerna fick statsbidrag föratt åtgärda arbetsmiljön i skolorna. ochSocialdemokraterna drev tillsammans igenom denna linje.Nu vill vi gå vidare på denna linje. Det är vår bestämdauppfattning att både den fysiska och psykiska arbetsmiljöni skolorna generellt är undermålig. Olika rapporter frånmyndigheter och direkt från verksamheten vittnar om enmånga gånger mycket allvarlig situation. Allergier ökarberoende på för dåliga ventilationsanläggningar, mögel ochfuktangrepp. Bullernivåer över det acceptabla förekommereftersom många lokaler är felaktigt utformade.En annan god effekt av arbetsmiljöåtgärderi form av reparation, nybyggnad, ombyggnad ochtillbyggnad är att det ger nya jobb inom byggsektor och hosunderleverantörer. Vi föreslår därför att ett program förbättre arbetsmiljö i skolan upprättas. Ramen förprogrammet kan under kommande budgetår sättas till 3miljarder kronor. Statsbidragen bör uppgå till avinvesteringskostnaden, vilket innebär en kostnad för statenom . Medel för dessa åtgärder tas upp ivänsterpartiets finansmotion.Höj kvaliteten på skolans utrustningSom ett led i arbete för den goda skolanvill vi också förbättra utrustningsstandarden. Den påverkardirekt möjligheterna att söka nya undervisningsvägargenom att t.ex. utnyttja ny medieteknik. Tillutrustningsstandard hör också enligt vår mening fysiologisktriktigt utformade arbetsstolar, bord, hörselsslingor, bänkaretc.Undersökningar har visat att många skolor harekonomiska problem med att kunna skaffaundervisningsmateriel som är modernt och uppdaterat,särskilt gäller detta undervisningen i olikayrkesförberedande program i gymnasieskolan.Riksdagen bör besluta om ett särskilt statsbidrag om 250miljoner kronor för /95 till utrustning iskolan.Förstärkta insatser för elever med handikappVänsterpartiet har under en rad av år föreslagitförstärkta insatser för elever med handikapp. Kunskap,kompetens, assistans och delaktighet avgör i väldigt mångafall skolans tillgänglighet för elever med handikapp. Dettaavgör i sin tur hur pass diskriminerande den handikappadeelevens skolsituation blir. Det kan t.ex. handla om denfaktiska möjligheten att välja skola inom den kommunalaskolorganisationen.Behoven är enligt vår mening inte på något sätttillgodosedda . Inom (förhandikappfrågor i skolan) finns 25,5konsulenter för ca 3 200 rörelsehindrade elever i grund- ochgymnasieskola. Det innebär 125 elever per konsulent. Förca 1 000 synskadade elever finns det 35 konsulenter för nyssnämnda skolformer. Det blir ca 30 elever per konsulent.Det finns signaler som visar på liknande och i vissa fall värresituationer då det gäller elever med mer dolda handikapp.I sammanhanget vill vi också belysa särskoleelevernassituation. För särskolans ca 4 000 elever med ett, eller oftaflera, tilläggshandikapp utöver begåvningshandikappetfinns nu 10 konsulenter -- dvs. 400 elever per konsulent.Detta är en situation som inte kan acceptera.SIH har begärt för att möta behoveninom särskolan. Regeringen föreslår 6,6 miljoner kronoroch menar att SIH:s resurser skall utgöra ett komplementtill och inte ersättning för det stöd som skolhuvudmannenskall erbjuda. Enligt vår mening handlar det om bådekompetens och ekonomi.Elever med ett eller flera handikapp vid sidan av t.ex.ett begåvningshandikapp har en kompliceradinlärningssituation. Här finns inga standardlösningar utanhär krävs god specialpedagogisk kompetens med långerfarenhet för att finna de rätta insatserna för varje elev.Det handlar alltså om insatser av såväl pedagogisk karaktär,i form av läromedel och hjälpmedel, som åtgärder i denfysiska skolmiljön. Lärare och skolledning måste få hjälpoch stöd att ta till sig samlad kompetens. Information ochkunskap måste spridas om den forskningsverksamhet ochutvecklingsverksamhet som bedrivs inom relevantaområden.Det säger sig självt att en enskild skola, rektorsområdeeller i vissa fall skolorganisation inte kan besitta allerfoderlig kompetens. Rimligen bör det vara ett statligtansvar att skapa förutsättningar för den enskilda elevensmaximala utveckling.Mot bakgrund av vad vi nu anfört bör 50 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit anslås till stöd förhandikappade elever.Frivillig sommargymnasieverksamhetEn viss kritik har riktats mot att skolan står tom undersommaruppehållet. Det har menats att denna situationinnebär ett dåligt utnyttjande av gjordakapitalinvesteringar.Nu är ju inte skolan någon fabrik där man ställer omproduktionen hur som helst. Vi menar dock att det finns ettvisst fog i kritiken och tycker att det vore bra om skolan påett naturligt sätt kunde nyttjas under del avsommaruppehållet.En försöksverksamhet med viss verksamhet av sommaruppehållet bör initieras. Enverksamhet liknande det sommaruniversitet som föreslås påhögskolorna skulle också gymnasieskolor kunna ha.Sommarverksamheten skulle kunna tjäna som enintroduktion för elever som gått ur och stårinför sitt första gymnasieår kommande höst. Verksamhetenskulle också vara öppen för elever från grundskolanstidigare årskurser som av nyfikenhet eller annan goddrivkraft vill få en inblick i gymnasieskolan.Självfallet skall också gymnasieelever kunna gå på''sommargymnasium''. Verksamheten kan säkert utvecklaspå många olika sätt och till och med vända sig till föräldraroch andra vuxna som känner bildningslust.På sikt skulle sommargymnasieverksamheten kunnafungera som del av feriearbete för ungdomar.Riksdagen bör anvisa medel för försöksverksamhet medsommargymnasieverksamhet. Vi beräknar 100 miljonerkronor för detta ändamål under /95.Lärarnas meriteringsgrundI fjolårets budgetproposition föreslog föredragandestatsråd att den gällande meritvärderingsförordningen förlärare skulle tas bort. protesterade mot dettaoch menade att argumentationen icke höll. Regeringenhänvisade till och de pågående förhandlingarnaom EU-medlemskap.Vänsterpartiet menar att frågan om lärarnasmeritvärderingsförordnings överensstämmelse med kan få prövas av avtal då det handlar om läraresrättsskydd vid anställning.Regeringens argument om den pågående EU-förhandlingen avvisar vi eftersom det ännu inte föreliggernågot förhandlingsresultat.Mot bakgrund av ovanstående resonemang och detfaktum att situationen inte ändrats , stårvänsterpartiet fast vid att meritvärderingsförordningen böråterinföras.HemspråksundervisningRegeringen föreslår i årets budgetproposition attinvandrarelevernas rätt till hemspråksundervisning skallbegränsas till högst . Förslaget är inget annat än eneftergift för de politiska krafter som söker misstänkliggöraundervisning för invandrare över huvud taget. Därutöver ärdet helt klart en del av regeringens nedskärningspolitik motkommunerna.Regeringen föreslår att anslaget förhemspråksundervisning skärs ner med 120 miljoner kronor.Vänsterpartiet avvisar detta förslag.Nedskärningen av hemspråksundervisningen vilar intepå några som helst pedagogiska grunder. Det strider motmodern språkforskning som kan uppvisa ett klart positivtsamband mellan språkutveckling och språkidentifikation isvenska och hög kompetens inom hemspråket.Förslaget rimmar dessutom illa med den övergripandeutbildningspolitiska målsättning som ställt sigbakom -- vikten av att stärka språkens ställning i skolan --och vi kan inte heller inse på vilka grunder gränsen förutbildning begränsas till just sju år.Inget talar för att invandrareleverna uppnår aktivtvåspråkighet på just . är en magisk gränsför språkutveckling så skulle ju svenskundervisningen ocksåkunna begränsas till . Jämförelsen visar orimlighetenoch den bristande logiken i regeringsförslaget.Vänsterpartiet avvisar därför regeringens förslag ochåterför till kommunerna. I annanmotion (om invandrarpolitiken) redogör vänsterpartietutförligare för sin syn på hemspråksundervisningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av sektorsbidragför skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klasstorlek,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en miniminivå för övriga socialaresurser till skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktionsmöjligheter motkommuner som inte har en godtagbar standard på sinasociala kringresurser,5. att belutar om sådan ändring i skollagen attregeln om 85-procentsnivån tas bort,6. att -- om yrkande 5 avslås -- beslutar omsådan ändring i skollagen att nivån på statsbidraget tillfristående skolor sänks till ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla skolor skall ha likaskyldigheter då det gäller skolhälsovård,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla skolor skall ha likaskyldigheter då det gäller plats för barn med handikapp,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla skolor skall ha likaskyldigheter då det gäller fri skollunch,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla skolor skall ha likaskyldigheter då det gäller fria läromedel,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmiljöåtgärder för skolan,12. att på nytt anslag Särskilt statsbidrag förutrustning i skolan för /95 anslår 250 000 000kr för att höja kvaliteten på skolans utrustning enligt vad imotionen anförts,13. att till skolan för /95 anvisar utövervad regeringen föreslagit till stöd för handikappade elever,14. att på nytt anslag för /95anvisar till försöksverksamhet medsommargymnasium,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att meritvärderingsförordningenbör återinföras,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisningen.