mot · GH02U206 · 1994-01-25 00:00:00 — Inledning''När brunnen sinar'', sade den amerikanske uppfinnarenoch diplomaten , ''vet vi vattnets värde. ''Tyvärr riskerar stora delar av världen att få lära sigFranklins läxa på ett mycket hårt sätt. har vattenslösats bort, missbrukats och överutnyttjats. Följderna avdet har blivit allt tydligare.Vattenbrist för vanligen tankarna till torka, de tillfälligttorra perioder som ibland uppstår i naturen. Men medantorka skapar rubriker och drar till sig vår uppmärksamhet,passerar den ökande vattenförbrukningen oftast obemärktförbi. Ändå har världens vattenförbrukning tredubblatssedan 1950 och är nu vatten varje år.Denna mängd utgör ''endast'' den del som hämtas ur floder,sjöar och grundvatten vilket motsvarar av världensbeständigt förnybara källor. Men vi är i själva verketberoende av en mycket större del, eftersom vattendragspäder ut utsläpp, alstrar elektricitet, utnyttjas somfiskevatten och är livsmiljö för djur och växter.Tecken på vattenstress finns på många håll.Grundvattennivån sjunker, sjöar krymper och våtmarkerförsvinner. Ingenjörer vill ''lösa'' vattenproblemen genomännu fler monumentala vattenledningsprojekt till likamonumentala kostnader och miljöskador. har vi byggtmer än 36 000 stora dammar runt om i världen för attkontrollera flöden och för att få vattenkraft,konstbevattning, vatten till industrier och dricksvatten växande global befolkning och ekonomi. Floder somflyter fritt till havet är sällsynta. Många av dessa friaflöden är dömda att regleras . Kring , , och andra städer som lider av vattenbrist,ökar konkurrensen mellan stadsinvånare och bönder om debegränsade resurserna. Folket i har mer än engång hört sina ledare tala om att gå i krig för vattnets skull.Vattenbrist hämmar utvecklingVatten är en förnybar resurs, men den är också ändlig.Vattnets kretslopp begränsar tillgången. Vattentillgångenper person, ett grovt mått på försörjningstrygghet, minskarnär befolkningen växer. Vattentillgången per capita ivärlden är en tredjedel av vad den var 1970, eftersomytterligare 1,8 miljarder människor har tillkommit.Ett av de allra tydligaste tecknen på vattenbrist är attalltfler länder har överskridit den gräns där vatten är lättåtkomligt och förnybart. Hydrologer använder ''tumregeln''att länder som har en årlig tillgång till 1 000--vatten per person är ''vattenstressade''. Närtillgången sjunker , bedöms ett landha vattenbrist, som starkt hämmar livsmedelsproduktion,ekonomisk utveckling och de naturliga systemen.Idag har 26 länder med 232 miljoner människor för litevatten. Eftersom många av dem har höga födelsetal,förvärras deras vattensituation snabbt. Elva avbristländerna finns i . kommer ytterligare sexafrikanska nationer att kunna räknas in i den gruppen, ombefolkningsprognoserna förverkligas. Då kommer 400miljoner afrikaner (av kontinentensförväntade befolkning) att leva i länder med vattenbrist.I har nio av fjorton länder redan problemmed tillgången på vatten. Det gör området till den region ivärlden där vattenproblemen är mest koncentrerade. I fleraav länderna i väntas befolkningen fördubblasinom . En snabbt krympande vattentillgång äroundviklig. Rätten till vatten kan skapa politisk instabiliteti hela regionen. Konflikter kan flamma upp redan underinnevarande decennium, eftersom de flesta floder iMellanöstern delas mellan flera nationer.Sammanfattningsvis är relationerna mellan befolkningoch vatten två faktorer som visar var i världen man kanförvänta sig framtida konflikter.Vattnets årtiondeFN beslutar ibland att inrätta ''år'' eller ''årtionden'', dåman runt om i världen ska fästa uppmärksamheten på ettsärskilt viktigt område. För tiden --1990 utlyste FN ettvattenårtionde. För att se vilka positiva resultat somuppnåtts hölls en konferens i 1989.Från denna konferens har följande resultat publicerats.Ytterligare 255 miljoner människor i städer har fått rentvatten, men andelen har bara ökat från till 78 %.Ännu saknar 225 miljoner stadsbor rent vatten.Ytterligare 275 miljoner människor i städer har fått braavträden. Andelen har höjts från , men 350miljoner människor är utan ordentliga toaletter.Ytterligare 350 miljoner människor på landsbygden har fåttrent vatten, en ökning från . Det betyder ändåatt 920 miljoner bybor ännu saknar rent vatten.Ytterligare 86 miljoner människor på landsbygden har fåttbra avträden, en ökning från . Men 1 460miljoner på landsbygden är ännu utan avträden.I vattenårtiondets rapport sägs också att mångavattenprogram har fått en mer social än teknisk inriktning.Alltmer har u-landsanpassad teknik kommit tillanvändning. Vattenprogram har allt oftare kopplats tillhälsoprogram, och kvinnor har börjat dras in i planeringoch genomförande, vilket i sin tur har börjat ge godaresultat. En följd av sådana projekt är att hälsotillståndetförbättrats för de människor där projektet genomförts.För finns en vattenstrategi, sompekar på det nära sambandet mellan bra vatten, god hälsa,social utveckling och ekonomisk tillväxt. En utgångspunktför det svenska vattenbiståndet är att enbart avbefolkningen har tillgång till rent vatten på nära håll i deländer där SIDA arbetar. En annanutgångspunkt är att av sjukdomarna är vattenburna.Målen för SIDAs arbete är således mer och bättre vatten,förbättrad hälsa och bättre organisation avvattenförsörjning. SIDA kräver att kvinnor medverkari utformningen av vattenprojekten. Ett viktigt mål för alltvattenbistånd är att minska kvinnornas och barnensarbetsbörda.Stor hushållningspotentialInom alla sektorer i samhället, såsom industri, hushålloch jordbruk, finns det en mycket storhushållningspotential. Av störst betydelse för världensvattenförsörjning är en ökad hushållning inomlivsmedelsproduktionen. Eftersom jordbruket användertvå tredjedelar av allt vatten från floder, sjöar, bäckar ochunderjordiska lager, är effektivare konstbevattning detviktigaste för att uppnå en hållbar vattensituation. Genomatt bättre ta till vara de knappa vattenresurserna med enklatekniker inom jordbruket såsom terrassodling, vattenfällorvid grödan, effektivare kanalsystem etc, ligger besparingarpå inom nära räckhåll. Ombevattningsbehoven minskar med exempelvis någontiondel, frigörs tillräckligt med vatten för att tillgången förandra mänskliga behov ska fördubblas världen över.Med avancerad bevattningsteknik, där framförallt Israelligger långt framme, kan man höja effektiviteten ivattenanvändningen till . avgår somavdunstning.Dublinmötet och UNCED-konferensenDublinmötet betydde säkerligen mycket förden senare utformningen av färskvattenkapitlet i handlingsprogram för det 21:a århundradet,. Det är ett tämligen omfattande kapitel medlångtgående målsättningar för bevarande av kontinenternassötvattentillgångar. Få områden har så stor betydelse förutvecklingsmöjligheterna som ett bärkraftigt nyttjande avvåra färskvattentillgångar.I Rio-deklarationen, ett uttalande från (för miljö och utveckling), slåsviktiga grundläggande principer fast för nationers ochmänniskors ansvar i förhållande till vår gemensamma jord.Avsikten är att etablera ett nytt och jämlikt internationelltsamarbete för en hållbar utveckling. Exempel på principerär det gemensamma ansvaret för att utrota fattigdomen(princip 5), nationers ansvar att förhindragränsöverskridande miljöföroreningar eller på annat sättdrabba grannländers möjlighet till utveckling (princip 2, 12och 13), samt vikten av att nyttja ekonomiska styrmedel föratt få till stånd ett uthålligt nyttjande av naturresurserna(princip 16). Alla dessa principer berör vattennyttjandet imycket hög grad. Detta gäller inte minst princip 16, dåmånga av de problem som uppkommer runt om i världenberor på det utbredda misstaget att inte värdera vattnet tilldess verkliga värde. Utrotandet av fattigdom är avfundamental betydelse för att få till stånd en god miljö ochutveckling. Fattigdom är ofta både en verkan av och orsaktill dålig miljö.En het fråga under konferensen var överföring avekonomiska och tekniska resurser till u-länder.Resursöverföring är ett villkor för att dessa länder skallkunna ha råd att ställa om till en hållbar utveckling. För var det ett villkor för undertecknandet av A 21 attkapitlet om resursöverföring skulle efterlevas. För u-länderstår utrotande av fattigdomen högst på dagordningen. Iagendans inledningskapitel slås fast att de största hindrenför att nå en hållbar utveckling, dvs. ett bärkraftigtnyttjande av naturresurser, är miljöpåfrestningar orsakadeav fattigdom och ohållbara livsstilsmönster i i-länder.Den nyinrättade CSD (Commissionfor sustainable development) fick i uppgift att övervakaresursöverföringen till GEF (Global environmental fund),som av fick i uppgift att för framtidenfungera som administratör för långtgåendefinansieringsfrågor för tredje världens program för miljöoch utveckling. De medel som står till förfogande ärlångtifrån tillräckliga. Kostnaden för att genomföraagendan har beräknats kräva ytterligare 750 miljarderkronor i bistånd under resten av 1990-talet. Detsamlade biståndet från i-länder till var 1992 cirka425 miljarder kronor.Det bör vara en angelägen uppgift för FN-systemet attutreda möjligheterna för hur resursförstärkningar till GEFska kunna ske. bör verka för att en sådan utredninginom FN kommer till stånd. Denna fråga behöver också tasupp i flera andra internationella fora. Det är också viktigtatt med vårt representantskap i GEF och CSD verka förprojekt för bärkraftigt nyttjande av sötvattentillgångar, motbeaktande av vattnets betydelse för miljö och utveckling iu-länder.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna vikten av att verkar för att FN-systemet tarinitiativ till en utredning med syfte att finna lösningar förhur resursförstärkningar till GEF ska kunna ske.Vidare bör i lämpliga fora stödja en inriktningmot att projekt som syftar till hållbart nyttjande avsötvattentillgångar i prioriteras.VattenkonventionRedan vid förekom diskussion om behovetav en internationell vattenkonvention. Fråganaktualiserades åter vid , och från enav FNs expertpaneler, där bl a den svenska professornMalin verkar, har en rapport tagits fram därbehovet av en global vattenkonvention betonas. Rapportenbehandlas inom FN-systemet.De frågor som i synnerhet skulle behöva ett påinternationell nivå rättsligt dokument ärVattenområdensom delas av stater.Grundvattenfrågor. Nyttjande avändliga grundvattentillgångar. Vatten i atmosfären.Strategier för arida och semiarida regioner.Instrumentför effektivt globalt samarbete för att få till stånd ettbärkraftigt nyttjande av sötvattentillgångarna.Sverige bör driva frågan om en internationellvattenkonvention i FN och andra lämpliga fora.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna nödvändigheten av att i FN driver frågan omtillskapandet av en global vattenkonvention. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att i FN verkarför inrättandet av en global vattenkonvention,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att ilämpliga forum bör stödja en sådan inriktning att projektsom syftar till hållbart nyttjande av sötvattentillgångar i prioriteras,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att verkar föratt FN-systemet tar initiativ till en utredning om hurresursförstärkningar till GEF kan komma till stånd.