mot · GH02N26 · 1994-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:162 Handel med el i konkurrens Jag har med tillfredsställelse konstaterat propositionensgrundbudskap att där så är möjligt göra en kombination avomoch avregleringar och öppna alla elnät för fri konkurrenstill båtnad för såväl hushållen som de industriellaavnämarna.Jag har emellertid allvarliga erinringar mot attregeringen i sin proposition inte tagit vederbörlig hänsyn tillalla de principiella frågor som måste analyseras och belysasinnan kan gå till beslut beträffandepropositionen.Regeringens energipolitiska beslut utgör grundenför energipolitik, enligt vilken landetselförsörjning skall tryggas genom ett energisystem, som istörsta möjliga utsträckning grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara energikällor, såsom biobränslen,vindkraftverk och anläggningar för utnyttjande avsolenergi. Detta innebär att användningen av kol, olja ochkärnbränsle skall minimeras. Kärnkraften skall enligtriksdagsbeslut vara helt borta . Stränga krav skallställas på säkerhet och omsorg om miljönHur denna av 1991 antagna programförklaringpåverkas av förslagen i propositionen har överhuvudtaget ejdiskuterats Än mer anmärkningsvärt är att regeringen intemed en rad berör den mycket känsligakärnkraftsproblematiken. Det går inte att blunda för attkärnkraften ansvarar för cirka hälften av den svenskaelproduktionen. Vi anser det fel att lägga fast en i ochför sig nödvändig liberalisering av vår energipolitik utan attnärmare diskutera de politiska förutsättningarna för denframtida produktionen av elkraft.En annan pricipiell fråga, som lämnats i skymundan ärhur goda förutsättningarna är att konkurrensutsättamarknadsföring och produktion av el, när marknadennästan helt behärskas av sex aktörer, av vilka de två största,och , står för 75 %marknadstäckning. En praktfull oligopolsituation. Jaganser att det inte är realistiskt att införa omreglering avelmarknaden och på något införa en kraftbörsnär de två jättarna enkelt kan manipulera de mindrekraftleverantörerna.Det är ett steg i rätt riktning att det gamla Vattenfalldelats upp i och med ansvarför driften av det s.k. stornätet. gäller det emellertid förregeringen att antingen gå vidare och privatisera Vattenfalleller låta det utvecklas i sin nuvarande form. Jag anser attdet är en förutsättning för om- och avregleringen avelmarknaden enligt propositionen att Vattenfallprivatiseras. Det torde emellertid vara svårt att hittafinansiellt tillräckligt starka investerare som detgäller att hantera kärnkraftsfrågan på ett politisktgodtagbart sätt. Jag skulle därför gärna se denna frågavidare belyst t ex i ett engelskt perspektiv. Där har allakärnkraftverk sammanförts i ett bolag under statlig kontrollmedan övriga kraftproduktionsanläggningar inordnatsunder två privatiserade bolag.I dag äger den tyska storkoncernen genom sittdotterbolag i . Veba är med en försäljning på 242miljarder 11 största företagsgrupp. Veba haren halv miljon aktieägare och är i särklass störstaaktör inom energiområdet. Det torde inte vara orealistisktatt räkna med att Veba kan bli majoritetsaktieägare iSydkraft och därmed förlorar kontrollen överkärnkraftverket i . Detta tvingas man kanskeacceptera i vårt nya , men frågor som dessa måsteförst diskuteras på hemmaplan. En annan fråga av vikt ärprissättningen vid export. Regeringen har i sin propositionföreslagit en generell anmälningsplikt beträffandelångsiktiga exportkontrakt. Vi frågar oss om detta vapen ärtillräckligt vasst för att rå på företeelser somunderfakturering av kraft till utlandet.Det gäller enligt min mening att skynda långsamt medden föreslagna avregleringen. Det är knappast realistiskt attöver natten etablera en elbörs, som kommer att dominerasav de två stora och . I propositionen kanman läsa att erfarenheterna från den norska elmarknadenär övervägande positiva. Studerar man närmare vad somhänt får man dock en något annan bild.Efter introduktionen av den norska elbörsen i oktober 1992låg priset per kWh på . Det sjönk undersommaren 1993 till för att sedan stiga rakt uppåttill en topp på ej . Dennaprisökning stämmer också med en mer långsiktig tendens.Detta norska exemplet pekar på att en kraftbörs lika gärnakan slå åt fel håll och i stället avsevärt öka kostnaderna föricke minst de små förbrukarna dvs. hushållen.Jag anser, att regeringen i sin proposition glidit helt förbide stora övergripande frågorna som vi diskuterat ovan ochi stället koncentrerat sig på frågeställningar som utanmer utförliga underlag kan finnas vara irrelevanta och förtidigt väckta. Jag efterlyser därför en konsekvensanalys somtar fasta på hur en avreglerad elmarknad enligt regeringensförslag kommer att påverka den enskilde konsumentensåväl små som stora professionella avnämnare.Med hänsyn till det bristande beslutsunderlaget anserjag att propositionen bör avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:162.