mot · GH02Jo652 · 1994-01-25 00:00:00 — miljökarta visar stora skillnader mellanlandsdelar och regioner ifråga om belastning på miljön.Inom olika grupperingar diskuteras nu frågor om regionaldifferentiering av miljöpolitikens verkningsmedel. Om manföljer upp denna diskussion med konkreta åtgärder såkommer träffsäkerheten och effektiviteten i miljöpolitikenatt öka. Den broms, som figurerar i olika sammanhang,är att samma åtgärder skall passa så vitt skilda naturtypersom skånsk slätt och fjällbygd, som storstad och inlandetsglesbygd. Med mer flexibilitet i tänkandet så ökarmöjligheterna att uppnå resultat för miljöpolitikens mål, attminska utsläppen.EES-avtalet och medlemsansökan i EG/EU aktualiserarsamma principiella resonemang om geografiskdifferentiering på nationell nivå. Vårt intresse isammanhanget är inte enbart möjlighet att behålla ochinföra strängare regler än EG/EU i övrigt. Det kan ocksåvisa sig vara ett sätt att driva på för att få strängare regleroch högre avgifter som bl.a. belastar svensk miljö.Vi vill exemplifiera det allmänna resonemanget med entillämpning på bensinpriset samt föreslå att pilotförsökgenomförs.Boverkets studier visar att de som bor i mellanstorastäder åker minst bil. De som bor i storstäder och i glesbygdhar ungefär samma årliga körsträcka per person. Skillnadenligger i att glesbygdsborna reser mer i jobbet och saknaregentliga alternativ. Det är allra tydligast i skogslänen eller,om man vill dra gränsen något annorlunda, i stödområdet.Det finns också en annan skillnad. Storstadsbon kör sinbil i en region där regionens egna utsläpp ligger långt övervad naturen uthålligt tål. Denna belastning är ett resultat avden regionala täthet som anses ge regionen dessekonomiska styrka och innevånarna fördelen av en höggenomsnittsinkomst samt tillgång till täta kollektivakommunikationer.Glesbygdsbon i stödområdet kör sin bil i en miljö där deegna utsläppen ligger långt under vad miljön uthålligt tål.Det är ett resultat av den gleshet i bebyggelsen som allmäntanses vara glesbygdens svaghet och som är orsaken till denlägre genomsnittsinkomsten och det större bilberoendet.Vi motionärer frågar: Är det rimligt att storstadsbon ochglesbygdsbon skall betala samma miljöavgift för sinabiltransporter? Vi motionärer anser svaret måste bli nej! !Vårt förslag innebär inte en subventionering avglesbygdsbornas resor utan vad vi vill uppnå är enkorrigering av kostnaderna så att de slipper bära avgiftersom motiveras av att andra belastar sin miljö på ett sätt somöverskrider vad den tål.Som ett exempel kan bensinrabatten lösas enligtföljande.Man sänker bensinpriset med drygt en krona iglesbygder, ger en ''glesbygdsrabatt''. Tekniskt kan dettalösas på flera olika sätt. Ett smidigt exempel kan varagenom att använda de olika medlemsrabatt- och köpkortsom redan finns på bensinbolagen, s.k. plastkort. Den lägremiljöavgiften kopplas till mantalsskrivningsorten.Gränshandelsproblem med olika bensinpriser pånärliggande bensinstationer elimineras helt, genom att densom har ''rätt'' till lägre miljöavgift får sin ''glesbygdsrabatt''registrerad på kortet som dras vid betalning eller påfakturan. (Systemet med olika företagsrabatter fungerarredan i dag på s.k. )Det argument som vanligen används mot en sådanregional differentiering av miljöavgifterna är att det nu ärväxthuseffekten på det globala klimatet som är den storafrågan. Och spelar det ingen roll om koldioxiden frånfossila bränslen släpps ut i storstäder eller glesbygd. Det ärden sammanlagrade effekten som räknas.Bensin står för av de samlade utsläppen av koldioxid i . Skallman räkna med den sammanlagrade effekten måste mandärför ta med hela livsstilen, sätten att ordna uppvärmningm.m. Utsläppen av svavel, som kommer frånfossila bränslen, kan indikera hur mycket sådana somanvänds. Räknat per capita är de större i än exempelvis . Merskogsbränsle och vattenkraft i det totala systemet skaparmed andra ord utrymme för mer biltrafik i glesbygden inomramen av en totalt sett mindre belastning på det globalasystemet.Marginalen för glesbygdens del är i själva verket så storatt differentieringen kan utsträckas till att omfatta mer ändrivmedel till bilarna. Alla är i princip överens om att densom smutsar ner skall betala. Inget land har rätt att vältraöver sina miljöproblem på andra. De tunga avgifterna skalldärför läggas på länderna på kontinenten, bl.a. Tysklandoch . under uppbyggnad är därvidett särskilt problem. De delar av de nordiska länderna somär mest tätbefolkade och mest liknar kontinenten börbehandlas på samma sätt. Det innebär att ochsödra tredjedelen av , särskilt storstadsregionerna,skall belastas hårdare av miljöavgifter än skogslänen i norr,särskilt stödområdena.På så sätt skulle inte bara dagens kostnader bli rättvisarefördelade. Hela utvecklingen mot ett ekologiskt uthålligtsamhälle skulle drivas på. Och det är för oss motionärer detmest väsentliga målet för miljöpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierade miljöavgifter,2. att vid bifall på yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att sompilotfall använda bensinpriset.