mot · GH02U706 · 1994-01-25 00:00:00 — Samarbetet i /Storkalotten InledningSedan decennier tillbaka har befolkningen påNordkalotten närt förhoppningar om avspänning,nedrustning, ökat kulturellt och ekonomiskt utbyte. I defem nordligaste nordiska fylkeskommunerna eller länen borcirka 1 miljon invånare. I och Arkangelsk oblastbor tillsammans omkring 2,8 miljoner människor. IRyssland gränsar också den karelska republiken med nära800 000 invånare till regionen. I detta område lever ocksåden samiska befolkningen.De historiska förändringar som skett med avspänningoch militär nedrustning öppnar helt nya möjligheter församarbetet mellan folken i denna nordvästraregion. Dock är den gamla hotbilden inte helt försvunnen.Om de ryska möjligheterna att nå begränsas iÖstersjön ökar strategiska betydelse. Vissaryska förband som varit placerade i Centraleuropahar också flyttats till Kolahalvön.Kirkenes-konferensenDen hölls en viktig konferens i Kirkenes.Denna konferens kan bli en ny startpunkt för samarbetet idet område som konferensen valde att benämnaBarentsregionen -- Den euroarktiska regionen.Konferensen i hade föregåtts av ett expertmöteden 25--och ett möte om sjöfarti den arktiska regionen. Under konferensen enadesparterna dels om att bilda ett råd för , delsom vissa övergripande målsättningar som lades till grund fördet regionala samarbetet.I deklarationen från konferensen betonas vikten av attarbeta för en hållbar utveckling i regionen i enlighet med deprinciper och deklarationer som fastlagts påRiokonferensen . ska också verka som ettforum för samarbete inom en rad olika områden inomekonomi, handel, forskning och teknik, turism,infrastruktur, utbildning och kulturellt utbyte. Inom rådethar nu bildats arbetsgrupper för bl.a. miljö, turism, kulturoch kommunikationer. Samarbete om projekt för attförbättra urbefolkningens villkor ska också kunna upptastill behandling i rådet.Samarbete --MurmanskFör del har också en plan för samarbetet mellanNorrbottens län och län under år 1993undertecknats. Denna plan är en fortsättning på detsamarbete som pågått . Samarbete sker iutbildningsfrågor, kulturfrågor, kommunikationsfrågor,ungdomsfrågor m.m. Stor vikt läggs också vid medverkan iutvecklingen av affärsförbindelser. En fastare samverkan påmiljöområdet har också kommit igång. Flera kommuner iNorrbottens län har också vänortsavtal med ryskamotsvarigheter och bedriver ett aktivt vänortsutbyte.Ömsesidigt handelsutbyteDet bör understrykas att det handelsutbyte som nuutvecklas i regionen måste karakteriseras av ömsesidighet.Utvecklingen av ett allsidigt näringsliv på den ryska sidanmåste vara ett gemensamt ansvar. Det finns en risk attRysslands rika naturtillgångar nu blir föremål för en avvästkapital styrd exploatering som präglas av jakt på billigaråvaror, kortsiktighet och fortsatt nonchalans mot denkänsliga arktiska miljön. Västliga aktörer måste också haklart för sig att från ryska centralmaktens sidabetraktas som en viktig tillgång för hela vad avserde isfria hamnarna och naturtillgångar som mineraler, olja,gas, fisk och skog. En viktig bakgrund är också att Norgehar sina konflikter med vad avser gränsdragning,oljeutvinning och fiske. är initiativtagare tillBarentssamarbetet som också kopplats till EU:s intressen.EG-kommissionen var också med och undertecknadeKirkenesfördraget. Det är bara om man beaktar verkligaexisterande nationella intressen som Barentssamarbetetkan utvecklas till ett verkligt mellanfolkligt samarbete somstärker sammanhållningen på Storkalotten.Samarbete på miljöområdetDe miljöföroreningar som sprids frånMurmanskregionen drabbar givetvis i första hand den egnabefolkningen. Avsevärd påverkan av de nordiska ländernasker dock också med all sannolikhet. Oron för utsläpp avradioaktivitet från dumpat avfall är stor i regionen.Samarbetet i miljöfrågor måste ges högsta prioritet.Kartläggningen av miljöstörningar i regionen pågår.Kraftfulla insatser för reduktion av utsläpp måste kommatill stånd med ekonomiskt stöd från många olika länder ochinternationella organ. En del av de medel (76,5 miljonerkronor) som reserverats till regeringens disposition påanslaget G1 för samarbete med Central- och Östeuropamåste tillföras miljösamarbetet i . Svensktmiljökunnande inom skogsindustrin bör föras över tillRyssland. Pilotanläggningar för modern rening avavloppsvatten byggas. Relativt små insatser fördricksvattenkvaliteten skulle avsevärt kunna förbättrahälsoläget på den ryska sidan.Samarbete inom infrastrukturområdetFör att övrigt utbyte ska kunna utvecklas mellan deområden som ingår i måste hållbarinfrastruktur byggas upp. Det existerande järnvägsnätetmåste förstärkas och byggas ut så att godstrafik mellannorra och och Arkangelsk kanske. I ett sådant utvecklingsprojekt kan också ingå den s.k.Botniabanan och i . En malmhamn i kanockså bli en resurs för exportindustrier på . Föratt öppna vägförbindelser från till viaRovaniemi och är den s.k. en flaskhalssom det nu satsas på att rusta upp.Telekommunikationerna måste utvecklas så attdatakommunikation och faxkommunikation lätt kananvändas. Kommunikationsministrarna i de länder somingår i måste utarbeta engemensam plan för hur kommunikationerna ska förbättrasinom Storkalotten. Inom ramen förBarentsregionsamarbetet har också en förstudie av möjligajärnvägsförbindelser nu genomförts. Svenska harockså gjort en studie och ställt förslag angående vägnätet.Ett svenskt konsulat i MurmanskDet ökande samarbetet mellan ochMurmanskregionen reser frågan om behovet av en merpermanent statlig representation i i form av ettkonsulat. Ett sådant konsulat bör givetvis ha tillgång tillkompetens på miljöområdet. Det bör också kunnamedverka vid utveckling av ekonomiska förbindelser ochutbildningssamarbete. Det bör utredas om ettsådant konsulat bör inrättas. Såväl som harkonsulat. Det norska konsulatet ska tills vidare ansvara förviseringar till . I längden är denna lösning intetillräcklig utan full konsulatkapacitet bör uppnås.Samiskt samarbete inom StorkalottenI målsättningen för Storkalottsamarbetet ingår attmedverka till en utveckling som tar hänsyn tillurbefolkningarnas intresse och gör det möjligt för dem attdelta. Den lilla samiska befolkningen på har ettintresse av att utbyta erfarenheter med svenska samer.Ryska samer kan tänkas erbjudas utbildning i språk, samiskslöjd och hantverk i . Viktigt är också att utbilda deryska samerna i hur man organiserar försäljning av sådanaprodukter på sunda kommersiella grunder. Svensk samiskerfarenhet av turism kan också vara värdefull för ryskasamer. bör medverka till att stimulera samisktsamarbete inom Storkalotten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ömsesidighet i handeln medRyssland i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljösamarbetet iBarentsregionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om plan för utveckling avkommunikationerna i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett svenskt konsulat i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans av samiskt samarbetei .