mot · GH02Sk651 · 1994-01-25 00:00:00 — Reklamskatt för TV- och radioreklam Genom och satellitkanalerna har TV-reklamen tillsvensk publik redan en betydande omfattning. Det är ocksådags för radiostationer med finansiering från reklaminslag.Reklaminslag i TV och radio är undantagna frånreklamskatt. Motivet för att TV-reklam undantagits frånskatt har tidigare angetts vara svårigheter att dra gränsermellan svensk och internationell reklam som via satelliteroch kabelnät når svensk TV-publik.TV-reklamens omfattning har växt mycket snabbt ochdet är med hänsyn till konkurrensneutraliteten mellanmedierna, inte minst dagspressen, av statsfinansiella skäloch även med hänsyn till konsumenternas intresseangeläget att införa reklamskatt även för reklam iTV och radio.Reklamens omsättning i skilda medierDe totala reklaminvesteringarna i under år 1991var ca . Drygt hälften (14,) investerades i icke-traditionellamedier (direktreklam, kataloger, mässor, butiks- ochpresentreklam, m.m.).Drygt 12,2 miljarder kronor investerades i dags-, vecko- och fackpress, TV,bio och affischering.TV-reklamens omsättning , , var av den totalareklammarknaden, men innebar att intäkterna mer änfördubblades jämfört med . Reklamintäkternaminskade för samtliga typer av tidningar.Ökningen för TV-reklam har fortsatt i liknande takt. År1992 omsatte TV-reklamen 880 miljoner och för 1993beräknas TV-reklamen ha omsatt närmare 1,5 miljarder.Fortfarande befinner sig etermediareklamen i iett utbyggnadsskede. Internationella jämförelser kan ge enuppfattning om storleksandelarna för etermediareklam närkommersiell TV och radio är fullt etablerad.Enligt uppgifter i ''TV-politiken'' (SOU 1989:73) svarari ett urval av länder TV-reklamen för avde totala reklaminvesteringarna i A-medier (dvs. annonseri dagspress, veckopress, fackpress, affischering, TV-, radio-och bioreklam och kataloger).Ländervis redovisas följande för år 1987:Italien 51%Storbritannien 32%Österrike 29%Frankrike 22%Finland 12%Nederländerna 11%Västtyskland 10%Schweiz 7%I synnerhet i och har TV-reklamensandel av reklaminvesteringarna ökat mycket snabbt, medanpressens andel minskat.Ett rimligt antagande är att TV-reklamen i frånTV 4:s marknät och från satellitsändningar redan under år1994 kommer att omsätta . menar vi motionärer att det är angeläget attutforma regler för reklamskatt för denna snart mycketbetydande reklamvolym.SkattesatsenReklamskatt utgår förannonsering i dagspress och för andra medier(populär- och fackpress, bioreklam, direktreklam, m.m.).Reklamskatten infördes ursprungligen för att finansieradet statliga presstödet, och den lägre skattesatsen fördagspress är ytterligare ett uttryck för statens ambition attfrämja mångfald inom dagspressen med dess särskildabetydelse för opinionsbildning och debatt.Det finns emellertid även ur konsumentsynpunktanledning att uppmärksamma skillnader mellan reklamensverkningar och uttryckssätt i olika medier. Annonser idagspress utgörs till stor del av informationsannonser(lediga platser, arrangemang etc.) Varuannonsernainnehåller -- genom anknytningen till butiker ochåterförsäljare -- oftast priser och bidrar till priskonkurrens.Generellt gäller att dagspressannonser ger merproduktinformation, medan t.ex. annonser i populärpressoch bioreklam starkt utnyttjar känsloargument för att skapamärkesidentifikation.TV-reklamen har liknande informationsinnehåll sombioreklam och annonser i populärpress och bygger ihuvudsak på känsloargument. Saklig information förmedlasi stort sett aldrig. Avsikten är att genom stark lansering avvarumärken skapa säljsituationer, där konsumenten sökervarumärket utan att värdera pris och kvalitet i jämförelsermed andra likartade varor.Radioreklamen kommer även den att i huvudsakanvändas för lansering av varumärken, men där kommer attfinnas reklam med prisinformation och kopplingar tillåterförsäljare.Enligt vår mening bör såväl TV-reklam som radioreklamhelst beskattas med den skattesats på som gäller förreklam i populärpress, bioreklam och direktreklam.Teknisk utformningTV-reklamen har, som nämnts ovan, ej beskattatspå grund av svårigheter att dra gränser mellan svensk ochinternationell reklam via satellitsändningarna.Motsvarande problem finns emellertid även för andramedier. Reklam -- även för svenska företag -- sprids iinternationella tidskrifter med distribution i . I dessafall accepteras att reklamen ej beskattas. Reklamtrycksakerför direktreklam trycks utomlands. I de fallen tasreklamskatt ut som en införselavgift när trycksakerna tas tillSverige.För TV-reklam bör reglerna för reklamskatt utformas såatt reklambudskap riktade till svensk publik beskattas likaoberoende av om reklambudskapen överförs via marknäteller per satellit.Flera möjligheter bör stå öppna för skattereglernastekniska utformning. En möjlighet är att rätten attinkopplas till kabelnäten knyts till redovisning ochinbetalning av reklamskatt för satellitföretag, som harsvenskspråkiga reklaminslag i sina sändningar.Med tanke på det -- jämfört med övriga media -- starktbegränsade antalet sändande företag bör tillämpningen avskattereglerna inte kräva någon större byråkrati. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa reklamskatt i radio ochTV.