mot · GH02Bo250 · 1994-01-25 00:00:00 — 1 InledningBostadspolitiken är en av de politiska frågor som pånågot sätt berör alla medborgare, gammal som ung, kvinnasom man. Det är dessutom för de flesta den utgift som tarden största delen av inkomsten. är ett bra boendeden bästa förutsättningen för ett bra och harmoniskt liv.Boendet och dess förutsättningar borde därför ha högprioritet i den politiska debatten.Bostadspolitiken är så helt förbunden med byggpolitikenså de måste behandlas under samma huvudrubrik, framförallt när det gäller utformning och kostnad.Den största enskilda utgiftsposten i boendet ärkapitalkostnaden d.v.s. räntorna. En låg ränta är därför detviktigaste att eftersträva, vilket endast kan uppnås genomatt föra en stram finanspolitik.Genom att minska subventioner och bidrag ochsamtidigt sänka skatterna på boendet uppnås dennödvändiga konkurrensen som är en förutsättningför lägre boendekostnad. Minskningen måste dock ske i entakt som är ekonomiskt genomförbar med hänsyn tillmedborgarnas ekonomiska förutsättningar, då man annarsskapar större problem än dem man löser.2 Långsiktig politikVi borde gå mot ett ökat ägande av våra bostäder, dåäven hyresrätter i ökad utsträckning kommer att omvandlastill ägarlägenheter. Det innebär att allt fler kommer attställas inför val av bostadsform, storlek och plats, vilketäven gör det nödvändigt att göra en livslång kalkyl överhyreskostnaden. Där uppstår genast ett problem. Man skallgöra en livslång kalkyl, men planeringshorisonten är i bästafall beroende på att politikerna ändrar reglernamed allt kortare framförhållning.Det beror huvudsakligen på vårt politiska system ochden ofta förödande blockpolitiken. Bostadspolitiken bordedärför lyftas upp över block- och partipolitik och ges denlångsiktighet som ger medborgarna den planeringshorisontde har rätt att kräva.Politiker och kreditgivare skulle då som enmotprestation kunna påfordra att bostadsspekulanternaplanerar sitt boende genom att, redan från ungdomen,spara till den egna insatsen. Det fanns ensparform som passade mycket bra till bostadssparande,nämligen att man fick låna 3 gånger det sparade kapitalet,vilket starkt underlättade ett bostadsköp. Politiskt kan mandå möjligen stimulera ett sådant sparande.Bostadssparandet har länge varit ryggraden ibostadsfinansieringen i och varit mycketframgångsrikt och bör därför vägas in i utredandet.3 Subventioner och bidragAlla former av subventioner snedvrider och skaparproblem. De olika system av bostadssubventioner som vuxitfram har möjliggjort för medborgarna att kunnaefterfråga större och dyrare bostäder än man egentligen harhaft råd med. Vi har med andra ord levt över våra tillgångaroch måste notan betalas. Vi måste finna former för attalla delar i samhället skall bära sina egna kostnader ochmåste därför se till att produktionskostnaderna blir rimliga.Reglerna för bestämmande av subventionsräntan måsteses över och ändras med hänsyn till att bostadskreditgivarnaså kraftigt har ökat sina räntemarginaler från ca 0,till ca1,och att detta fullt ut drabbar låntagarna.När det nu är nödvändigt att göra förändringar måsteman ge rimlig tid innan besluten genomförs och samtidigtredogöra för hur den fullständiga avvecklingen skall tillgå.Riksdagen fattar tyvärr ofta alltför snabba och kortsiktigabeslut.4 Skatter och avgifterSkatter och avgifter utgör av den totalabyggkostnaden. Ett så högt skatteuttag omöjliggör ennyproduktion till kostnader som kan betalas avnormalhyresgästen. Det är grunden till att man måstetillgripa olika former av subventioner och bidrag. Logikeni detta ger ju det självklara svaret -- minska orsaken tillproblemet, skatten -- i stället för att möta resultatet medbidrag. Den enklaste åtgärden är då att minska momsen tillungefär den nivå den hade tidigare, , d.v.s.tjänstemomsnivån.Minskningen av subventioner och bidrag tillsammansmed en momssänkning ger de rätta signalerna tillmarknaden och ger förutsättningar till en naturligkonkurrensmarknad.Fastighetsskatten utgör ett stort problem, inte minst motbakgrund av att taxeringsvärdena av tomtmarken slår såsnett. Det finns groteska exempel där taxeringsvärden ivissa attraktiva lägen höjts så mycket att folk som har bottdär kan bo kvar. Därför borde dettaxerade markvärdet uppgå till maximalt fören normal villafastighet. Det aktuella maknadsvärdet slår juändå igenom vid försäljning och beskattas då.Vidare bör fastighetsskatten möjligt sänkas från1,till 0,för att skattemässigt jämställas med andrakapitaltillgångar.5 BostadsutformningDen subventions- och bidragspolitik som bedrivits harinneburit att medborgarna kunnat efterfråga större ochdyrare bostäder än deras ekonomi egentligen klarar av.Samtidigt har politikerna dikterat hur och varmedborgarna skall bo samt även bestämt storlek påbostaden. Dessutom har detaljregler ytterligare fördyratbostaden.I en fritt fungerande marknad skall naturligtvis kundenbestämma både var och hur han vill bo. Man skall ävenkunna bestämma hur mycket av inrednings- ochmålningsarbeten man vill göra själv. Struktur ochinstallationsarbeten skall naturligtvis ingå igrundbyggnationen. Detta leder naturligt till ett ökat inslagav ägarlägenheter. Framför allt skulle detta ge ungdomarnastörre möjligheter att kunna efterfråga ett eget boende,därför bör reglerna möjliggöra byggande av enklarebostäder för dem och med ett större inslag av egenarbetsinsats.Däremot behövs det en skärpning av kontrollen avbyggfusk , då det tyvärr har blivit alltvanligare, varför en skärpning av dessa regler är nödvändig.Låt människor själva bestämma över sitt boende!6 ArbetsmarknadsåtgärderByggandet är nu nere på sin lägsta nivå sedan 30-taletvilket inte bara är orsakat av den rådande lågkonjunkturenutan till stor del av nationella problem. De utgöres främstav höga skatter, försämrade subventioner och bristandekonkurrens.Bygginvesteringarna har minskat 1993 ochberäknas falla med . (Byggentreprenörerna)Jämfört med 1991 kommer sysselsättningen i branschenatt minska med till . (Byggentreprenörerna)Ett annat för byggbranschen mycket besvärandeproblem är den ogynnsamma åldersfördelningen som medgällande regler rikerar att bli än värre vid en ytterligareökning av antalet arbetslösa.Detta sammantaget ger den helt oacceptablaarbetslöshetssituation vi nu har i byggbranschen. Det gällerdärför att ta till vara den stora resurs som de arbetslösautgör och producera sådant som samhället så väl behövermen saknar normala resurser att bygga. En arbetslösbyggnadsarbetare kostar samhället c:a iarbetslöshetsersättning och uteblivna skatter och avgifter.Det kostar alltså samhället nästan bara materialet att t.ex.bygga ålderdomshem eller att renovera VA-nätet.Ett annat område där behovet är stort ärstudentbostäder, varför behovet borde kopplas till de ledigaresurserna.Vi får inte stå handfallna inför problemen!Det finns ett bra uttryck som säger:Gör aldrig ingenting!7 Bostadspolitiken -- en frågaBostadspolitiken borde helt vara en fråga.Vilket innebär att såväl inkomster (fastighetsskatt) somutgifter (bostadsbidrag) behandlas i den kommunalabudgeten. Först då sammanfaller kommunens ochkommuninvånarnas intressen för ett bra boende.Därigenom skulle man undvika att få en helt onödigrundgång av skatter och bidrag.8 VakansgradFör en varaktigt fungerande bostadsmarknad behövs envakansgrad på 2--i det totala bostadsbeståndet. Detskulle ge en fungerande konkurrensmarknad och därmedett boende på kundens villkor. Vidare skullebyggkostnaderna sjunka när utbud och efterfrågan får enbättre balans. Det finns en gammal god byggmästarregelsom säger ''om man kan bygga till en kostnad av 10 gångerförsta årshyran blir fastigheten lönsam''.9 En rättvisare hyressättningDen negativa debatten om hyrorna har pågått i många årutan att man analyserat fakta. Vi har redan''marknadshyror'' och väl det i den större delen avbostadsbeståndet. Egentligen är det huvudsakligen iStockholms, och Malmös innerstäder vi inte hardet. Om man införde rättvisare hyror skulle naturligtvisdessa stiga, men är inte det rätt? Naturligtvis skall manbetala mer för ett centralt och attraktivt läge än som i mångafall nu betala mer och ofta betydligt mer för ett dåligt lägei ett oattraktivt område. Detta skulle sänkahyresnivån på hela den övriga marknaden. Enövergångstid, på t.ex. , för en mjuk anpassning är dånödvändig. Det krävs naturligtvis en noggrann utredningför att förutse och undvika problem inför en sådanavveckling av vår planekonomiska bostadspolitik.10 FramtidenEtt framtida boende kommer troligen att radikalt skiljasig från dagens främst beroende på att arbetsförutsättningarkommer att förändras. Genom teknikens storalandvinningar kan vi se hur många arbeten kanutföras på distans. Det kommer att innebära att bostadensplacering nära den fysiska arbetsplatsen minskar ibetydelse. Vi kan därför få se en utflyttning från våra storatätorter till förmån för ett bättre boende i en lugnare ochmer harmonisk miljö.Därför uppstår en helt ny bostadsmarknad samtidigtsom vakansgraden automatiskt kommer att öka itätorterna. Som en följd av detta kommer behovet avnyproduktion att minska till förmån för , d.v.s.reparation, om- och tillbyggnad. Nyproduktionen kommeri mycket större utsträckning att bestå av ägarboende,nämligen villor, radhus och bostadsrätter vilket innebär enbetydligt högre prefikationsgrad i vårt byggande. Det gersamtidigt ett billigare byggande och därmed lägreboendekostnad.Marknaden gör klokt i att börja anpassningen ,varför byggföretagen borde starta sin planering inför dennaförändring.11 Föreslagna förändringar i budget 1994/95FinansplanenI finansplanen bekräftas den extremt kraftiga nedgångeni byggandet och den därav följande oacceptablaarbetslösheten utan att man tänker vidtaga några åtgärder.Som vi har påtalat bör detta mötas med en sänktmoms på byggandet vilket kommer att innebära attmarknaden investerar i det byggande som är mest lönsamti nuvarande konjunkturläge.Genom denna aktiva åtgärd skulle man snabbt ochkraftigt reducera byggarbetslösheten och minskasvartbyggandet. Den minskade momsintäkten skulle snabbtkompenseras av ökande arbetsgivaravgifter, löne- ochbolagsskatter samt minskade arbetslöshetsersättningar.FinansdepartementetDen drastiska extra nerdragningen av räntebidragenmed 3 Mdr, som vi starkt ifrågasatte effekten av, (dock ejnödvändigheten av ur statsfinansiell synpunkt menfinansieringen av) har ju, vilket framgår av bilaga 8, barainneburit en omfördelning av kostnaderna. ''Kostnadernaför bostadsbidragen har ökat med ca 1,5 miljarder kronoroch för de kommunala bostadstilläggen med ca 2 miljarderkronor. ''Detta visar att man inte gjort någon besparing utanendast en omfördelning. Besparingen ligger i sin helhet iden sänkta räntenivån vilket är den viktigaste faktorn för attminska statens kostnad för räntebidragen. Av detta följeratt den tidigare aviserade ytterligare nerdragningen avräntebidragen med 3 Mdr inte skall genomföras.JustitiedepartementetEnligt uppgift i bilaga 3 förberedsbl.a. ''en form av ägarlägenheter'', vi förväntar därför attdet kommer en proposition då ärendetbrådskar.Socialdepartementet''Bostadsbidragens uppgift är att ge ekonomiskt svagabarnfamiljer möjligheter att hålla sig med goda och rymligabostäder. Bostadsbidragen är utformade så att de bestårdels av en del som är beroende av antalet barn i familjen,som kan ses som ett behovsprövat barnbidrag, dels av en delsom beror av bostadskostnadens storlek. ''Så skriver regeringen i bilaga 6, vilket vi instämmer i,men dessutom föreslår man att ge bostadsbidrag även till''hushåll utan barn, eller äldre'' och till ''ungdomaryngre än '', vilket vi inte instämmer i. Vi föreslår därföratt anslaget A 2 därför minskas med till . Beloppens storlek, som är en uppskattning, harinhämtats från Finansdepartementet.JordbruksdepartementetRiksdagens behandling av rennäringen ligger ibostadsutskottet varför det finns med i denna motion.Enligt budgetens bilaga 10 framgår att antalet kasseraderenar kraftigt har minskat från 22 000 till 8 000. Trots dettaoch att kostnaden för /93 endast var drygt28 miljoner kr vill man behålla de 38 miljoner man haranslagit för /94 även för det aktuellabudgetåret. Det ger fel signaler till näringen varför viföreslår att anslaget E 2 minskas med till28 000 000 kr.KulturdepartementetAnslag B 20 Bidrag för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden, föreslår vi att det avskaffas medhänvisning till det statsfinansiella läget. För betalning aveventuellt fattade beslut föreslås ett 1 000-kronorsanslag.CivildepartementetMed hänsyn till det statsfinansiella läget och attlänsstyrelserna är statens förlängda arm i landet måste deföregå med gott exempel och i varje fall inte öka sinakostnader. Vi föreslår därför ett oförändrat anslag. Viminskar därför anslag A 1 med till 1 718 180000 kr.Bland annat vill vi belysa att man i samband medavvecklingen av länsbostadsnämnderna delvisbehållit en onödig resurs, med följande synpunkter.Sedan fattat beslut om ändrad organisationinom bostadspolitikens område har länsbostadsnämndernasverksamhet upphört . Bakgrunden ärdet förändrade regelsystemet inom bostadsbyggandet,slopandet av själva långivningen och lånehanteringen samtatt banden mellan kommunerna och den statliga regionalabostadsmyndigheten försvunnit.När länsbostadsnämndernas verksamhet gick i gravenefter hade man en personalstyrka på omkring 420personer. Genom förhandlingar mellan fackföreningar ocharbetsgivare har ungefär 200 personer inom de nu nedlagdalänsbostadsnämnderna erhållit fortsatt anställning för dearbetsuppgifter som åvilar den statligabostadsmyndigheten regionalt.Arbetsuppgifterna har helt förändrats och denpersonalkostym som fått överta är motbakgrund av det begränsade bostadsbyggandet alldeles förstor. Bostadsenheten hos -- dvs den fornalänsbostadsnämnden -- fattar beslut om räntebidrag,handhar utbetalningen av räntebidrag, beslutar omomprövningar vid ägarskiften samt hanterar vissapantförskrivningar till bankerna som rör räntebidragen.Man har däremot inte kvar några samordningsfunktionermed kommunerna och har också mycket begränsadearbetsuppgifter vad avser statistikinsamlande, planeringoch dylikt. Överförandet av lånestocken till () är redan klar.Bidrag till allmänna samlingslokalerGenom att det finns ett stort överskott på lokaler,ett tillstånd som kommer att vara , harbehovet rimligtvis minskat för ytterligare lokaler. Viföreslår därför att anslaget E 3 punkt 3 Bidrag till allmännasamlingslokaler m.m. minskas med till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omvandling av hyresrätter tillägarlägenheter och om att regeringen skyndsamt lägger enproposition om genomförande av ägarlägenheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge medborgarna långsiktigaoch varaktiga regler för sitt boende,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna förbestämmande av subventionsräntan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sänka byggmomsen till ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det taxerade markvärdet böruppgå till maximalt för en normalvillafastighet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sänkafastighetsskatten till ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anpassa regelsystemet förbostadens utformning så att de boende i större utsträckningsjälva kan påverka sitt boende,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skärpa reglerna för att bättreförebygga byggfusk,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge kommunerna möjlighet attutnyttja arbetslös arbetskraft till att utföra kommunalabyggnadsarbeten utan att störa den fria arbetsmarknaden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att både inkomster(fastighetsskatt) och utgifter (bostadsbidrag) behandlas ikommunernas budgetar,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningar för enmer rättvis hyressättning,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en radikal förändring avframtidens boende och att låta utredasamhällsförändringen,13. att till Bostadsbidrag för budgetåret1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 6 ,14. att till Prisstöd till rennäringen /95 anvisar ett förslagsanslag på 28 000 000kr,15. att till Bidrag för konstnärlig utsmyckningi bostadsområden för /95 anvisar ettförslagsanslag på ,16. att till Länsstyrelserna m.m. för budgetåret1994/95 anvisar ett ramanslag på 1 ,17. att till Bidrag till allmänna samlingslokalerm.m. för /95 anvisar ett förslagsanslag på .