mot · GH02Kr283 · 1994-01-25 00:00:00 — Filmkulturell verksamhet för barn och ungdomar Vår tids barn och ungdomar har växt upp med denrörliga bilden. De är lika förtrogna med den som vi i äldregenerationer är med det skrivna ordet. Detta harmarknaden för länge sedan förstått. Det är de unga somfrämst följer med vad som händer i filmvärlden och tar delav utbudet. Tyvärr är det inte alltid filmer av god kvalitetsom erbjuds. De vitt spridda ''kassafilmerna'', oftast USA-tillverkade, visar till stor del en schablonartad ochkönsrollsfixerande verklighet och har en stark inriktningmot våld och action. Ändå är det de -- till följd av de hårdamarknadslagarna -- som i första hand annonseras påreklampelare och husväggar och som sedan tar den mestatiden på våra biografer och i TV. Självklart skall inte allsådan film dömas ut men det är olyckligt om det utbudet fårstå mer eller mindre utan konkurrens.Under 80-talet gjordes värdefulla satsningar för att barnoch ungdomar skulle få se filmer av god kvalitet. Samhällettog på så sätt ett ansvar för att ge en motkraft mot detkommersiella utbudet att bredda och utveckla ungdomarsintresse för den rörliga bilden. Genom dessa satsningarkunde bl.a. skolbioprojekten startas. Filminstituteterbjuder därigenom tillsammans med biografägare ochkommuner skolungdomar att under lektionstid gå till enbiograf och titta på kvalitetsfilm. Betydelse har också defilmhandledningar, cirka ett hundratal, som Filminstitutetutarbetat samt institutets tidning och en film, somkontinuerligt följt den repertoar som finns av kvalitetsfilmför barn och ungdomar.Den här verksamheten har varit mycket framgångsrik. finns det över 200 skolbioprojekt från tillTrelleborg. Kvalitetsfilm håller på att få ett ordentligtfotfäste ute i kommunerna och många lärare har fått uppögonen för de möjligheter som här finns att bygga vidare påungdomarnas entusiasm och kunnande. Som konsumenterav film, rockvideor och dataspel har de flesta ungdomar enbetydligt större vana vid den rörliga bildens uttryckssätt ochetablerade ''koder'' än sina föräldrar och lärare, ett faktumsom inte tillräckligt uppmärksammats imedieundervisningen.Ytterligare en satsning värd att nämna i sammanhangetär stödet till medieverkstäder förmedlat av tilllokala och regionala projekt. Tanken är att där låtaungdomarna på egen hand uttrycka sig i filmer ochvideogram. I grunden kan man alltså säga att det handlarom att vidga yttrandefriheten på den rörliga bildensområde, en insats som är särskilt viktig i dåkapitalstarka kommersiella krafter tar ett allt fastare greppom film- och TV-produktionen.Mot denna bakgrund är det mycket oroande att det iårets budgetproposition föreslås en kraftig nedskärning avdet stöd till som inte går till ren produktion.Anslaget avseende filmkulturell verksamhet skall till nästabudgetår minskas med 7,3 miljoner. Av denna minskningbör enligt regeringen 1 miljon avse anslagspostenVerksamhet riktad till barn och ungdom, 1,5 miljoneranslagsposten Främjande av spridning och visning avvärdefull film samt 3 miljoner anslagsposten Publikationeroch information. Samtliga dessa tre poster är av betydelseför att ge barn och ungdomar breddad erfarenhet ochkunskap om film liksom redskap att hantera denmediesituation vi vet att de lever i. Vuxenvärldensbegränsade kunskap om och erfarenhet av den rörligabilden, dess värde och möjligheter liksom dekomplikationer som kan vara förknippade med dessutnyttjande bör inte få leda till minskade resurser på det sättregeringen föreslår.Den besparing på totalt 5,5 miljoner som föreslås för detre ovan nämnda anslagsposterna bör kunnas begränsas till2,5 miljoner. Därvid bör ingen besparing ske på anslaget tillVerksamhet riktad till barn och ungdom (1 miljon) ochbesparingen på de övriga posterna minskas till 1,5 miljoner.Motsvarande yrkande återfinns i en motion från densocialdemokratiska gruppen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt för /95 beslutar anslå utöver regeringens förslag på anslaget C 3 Stöd tillfilmkulturell verksamhet.