mot · GH02A238 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningArbetslösheten i drabbar framför allt ungdomar.Ungdomar har ännu inte tagit sig in på arbetsmarknadenoch i arbetslöshetstider när företagen säger upp personalutan att göra några nyanställningar riskerar stora delar avden unga generationen att hamna utanför arbetsmarknadenför långa tider framöver. Det är inte barasamhällsekonomiskt vansinne utan innebär också mångagånger ett bidragsberoende för ungdomarna, ett icke-erkännande från samhällets sida. I denna motion behandlasungdomars livssituation och hur de påverkas avarbetslösheten. Vi föreslår en rad åtgärder för att skapa flerriktiga jobb.Vi befinner oss i den värsta lågkonjunkturen i Sverigeshistoria . Arbetslösheten närmar sig 14--, påvissa orter har den passerat . Som vanligt är det desvaga grupperna i samhället som drabbas hårdast. Det är desom aldrig fått något riktigt fotfäste på arbetsmarknadensom slängs ut först. Ungdomarna tillhör av naturliga skäldenna grupp. Ungdomar som söker arbete hamnar i enond cirkel där de åsidosätts på grund av att de saknararbetslivserfarenhet. Regeringens svar är ett system somlåser fast positionerna och tvingar de unga att leva påsvältlöner fram till . Vore det inte merkonsekvent att höja myndighetsåldern till ? Det är intefel på praktikplatser för ungdomar, men det har ju blivit ettsätt för företagarna att skaffa sig nästan gratis arbetskraft.Allt med regeringens goda minne.Vänsterns svar är naturligtvis ett nej till särlösningar avden här typen, men vi inser att det inte går att direktavskaffa ungdomspraktiken . Vi förordar docksubventioner till ordinarie anställningar. Vad som krävs äråtgärder på kort sikt dels för att förhindra att fler ställs utanarbete, dels att fler kan få meningsfull sysselsättning ellerutbildning. På lång sikt krävs dock en helt annan inriktningpå samhället. Vi står i en brytpunkt där vi lämnarindustrialismen bakom oss för att gå in i det som iblandkallas informationssamhället eller tjänstesamhället.Industrin blir alltmer kunskapsintensiv och det är intelängre mängden av billig okvalificerad arbetskraft som isamma utsträckning styr investeringarna. Detta måstenaturligtvis återspeglas i samhället i stort. I det härperspektivet blir 6-timmarsdagen ett naturligt inslag imorgondagens samhälle, där varje människa själv kanforma både sin arbetstid och sin fritid.Rätt till arbeteI stor utsträckning identifierar man sig med det arbeteman har. Detta gäller såväl ungdomar som äldre. När manträffar en ny person frågar man vad hon heter och vad honjobbar med. Arbetet upptar den största delen av vår vaknatid. Genom arbetet skaffar du dig ett viktigt socialtkontaktnät. Arbetet ger dig en inkomst som är nödvändigför att du ska överleva och kunna utvecklas som människa(därmed inte sagt att arbetet är det enda sättet attutvecklas). Arbetet får dig att känna dig behövd och att duär produktiv. Du utvecklas både intellektuellt och fysiskt.Idag är arbetet en förutsättning för att du ska kunna leva ettekonomiskt oberoende liv. Det skall vara allas rätt att ha ettfast jobb med lön att leva på!UngdomsarbetslöshetI mitten på januari (-94) var ca 95 000 ungdomar öppetarbetslösa, dessutom fanns ca 79 000 påungdomspraktikplatser. För en väldigt stor grupp ungdomarbörjar det bli normalt att vara utan jobb, man lever på sinaföräldrar eller på olika bidrag. Detta är både förnedrandeoch ger en känsla av utanförskap, av att man inte behövs isamhället. Ungdomar som kommer direkt från enutbildning vill inget hellre än att få praktisera sinakunskaper på arbetsmarknaden. Att riskera att komma ut iarbetslöshet, vilket alla de elever som slutar skolan nu i vårgör, får studerande att framstå som meningslöst.Vad arbetslösheten kostar är omöjligt att mäta, men delångsiktiga kostnaderna för arbetslösheten är stora.Effekterna på folkhälsan tar sig olika uttryck men missbruk,passivitet och kriminalitet är bara några av de konsekvenserarbetslösheten har. Vi vet också vad det på kort sikt kostarstaten att ha folk arbetslösa istället för i anställning på kortsikt och att de långsiktiga kostnaderna blir stora. Med denvetskapen finns inget försvar för att inte vidta de åtgärdersom behövs. Genom att tidigarelägga vissa investeringaroch genom en rad andra reformer kan vi på två--siktfå ner arbetslösheten avsevärt.Sex timmars arbetsdagMånga arbetsplatser kan drivas i tvåskift. Inom vårdenhar man möjligheten att få friskare och mer effektivpersonal genom att korta varje arbetspass. Ett exempelfinns i där även arbetsgivaren minskat sinakostnader för sjukfrånvaro och arbetsskador. En kortarearbetstid leder till en ökad tillväxt, det visar resultat frånandra arbetstidsförkortningar som genomförts i Sverige.Effektiviteten i produktionen ökar och konsumtionenstimuleras då fler får ett fast arbete. Sex timmars arbetsdagär en nödvändighet för att klara målet -- full sysselsättning.VikariefondPå sikt är alltså den enda lösningen för att få nerungdomsarbetslösheten att få igång svenskt näringsliv igen.Det görs enligt vår uppfattning genom en långsiktig satsningpå kompetensutveckling. Regeringen har i sittbudgetförslag satsat ytterligare resurser påhögskoleutbildning men det räcker inte. Utöver antaletplatser på skolorna bör man också se över möjligheterna attvarva utbildning med arbete. Vi går mot ett samhälle därkunskap blir det viktigaste egenkapitalet, därför kommerallt fler att behöva utbilda sig mer än en gång i livet. Vikräver därför att pengar avsätts till en fond för attunderlätta för arbetsgivare att låta de anställda gå iutbildning , pengar ur fonden kan man fåför att anställa vikarier den ordinarieanställde är borta.MiljönParallellt med detta växer också insikten om vår miljö.Vänsterpartiet har tidigare visat hur industri och detoffentliga kan skapa ca 370 000 nya arbetstillfällen inommiljösektorn. Det gäller allt från hur vi tar hand om vårtavfall till hur vi bygger våra hus. Genom att satsa på de härinvesteringarna nu uppnår vi två syften, dels kan vi få ettmiljövänligt samhälle, dels skapar vi riktiga, varaktiga jobb.Det är samhällsekonomiskt vansinne att slänga ut miljarderpå bidrag och ungdomspraktikplatser när det finns faktiskabehov inom miljösektorn som kan tillgodoses till en lägrekostnad nu än under en högkonjunktur. Sett ur det härperspektivet ''kostar'' inte dessa investeringar något förstatsbudgeten. Det är något som måste till förr eller senare.Att satsa pengarna ger istället en samhällsekonomisk''vinst'' om man bara förmår se mer än ett budgetår i taget.Det behövs en plan för att åstadkomma ettkretsloppssamhälle och vi förväntar oss att en sådanövergripande plan kommer till stånd. Miljöskuldenkastar sin skugga över den framtida ekonomin.Genom att börja omställningen till ett miljömässigthållbart samhälle skapar vi jobb inom en relativt ny ochexpanderande sektor. Genom bidrag till kommuner somgenomför i sin helhet eller valda delar kan vi delspåskynda omställningen, dels skapa nya arbetstillfällen ikommunerna. Exempelvis behöver vi bygga omvattenklosetter till biologiska toaletter, installerakomposter och vidta olika åtgärder för att dra nerenergiförbrukningen. Vi vill att det satsas 250 miljonerkronor till otraditionella sysselsättningsprojekt i samarbetemed kommunerna för att sprida arbetet med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomars arbetssituation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsdelning genom att införasex timmars arbetsdag,3. att hos regeringen begär en plan för att olikasamhällssektorer skall bli kretsloppsanpassade enligt vad imotionen anförts om möjligheterna att sysselsättaarbetslösa ungdomar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bidrag på 250 miljoner kronorför att staten i samarbete med kommunerna arbetar medAgenda 21.