ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Fi403 · 1994-01-25 00:00:00 — Den offentliga statistikenEnligt den rangordning som ber20 internationellt ledande statistiker att göra av 13industriländers offentliga statistik har nu fallit fråntredje till femte plats. Nedgraderingen motiverasuttryckligen med den pågående omstruktureringen av SCB,som innebär att halva SCB:s budget överförs tillmyndigheter och departement, för att betala antingenbeställning av statistik från eller andra eller egenstatistikproduktion. Statistikerna prioriterar självständigtarbetande statistikbyråer och är misstänksamma mot sådanstatistikproduktion som behärskas av parts-, sektors- ellerpartiintressen.Statsverkspropositionen föreslår att fullföljersitt principbeslut. Regeringen vill också i likhet med den såkallade genomförandekommittén genomföraförändringarna snabbt. Den vill dra ner anslaget till SCBfrån innevarande budgetår tillknappt kommande budgetår samtöverföra dessa pengar till olika sektorsmyndigheter ochdepartement.Vi inser att den nya ''beställarmodellen'' kan ge vissaeffektivitetsvinster och att en del statistik som få har använtnu försvunnit. Men vi ser också en fara i det nya systemet.Främst sådan statistik som allmänheten kan använda för attkritiskt granska olika myndigheter hotas. Kritik mot det nyasystemet har från sådana utgångspunkter framförts av bl.a.det till SCB knutna vetenskapliga rådet samt från LO.Mot denna bakgrund föreslår vi nu att det som hitintillshänt med statistikproduktionen utvärderas, att SCB fårbehålla sin anslagsnivå och sina statistikområden tills vidaresamt att återkommer till frågan om fortsättningenefter redovisningen av denna utvärdering. Regeringen böråterkomma med ett sådant förslag ikompletteringspropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen låter utvärderaomläggningen av den offentliga statistikproduktionen ochåterkommer till frågan i kompletteringspropositionen.
mot · GH02Fi404 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt av fastställda stadgar för Riksbankensjubileumsfond skall revision av stiftelsens verksamhetföretas i flera steg. 10 § föreskriver att styrelsen skall svaraför att intern revision sker. skallsedan styrelsen till och revisorer avgeberättelse angående stiftelsens verksamhet och förvaltningunder nästföregående år.Eftersom stiftelsens personalorganisation är liten, finnsingen internrevisor anställd. Revisionsarbetet har därföruppdragits åt en auktoriserad revisor, som till årsberättelsenfogar ett revisionsutlåtande av traditionellt slag. Närhandlingarna inkommit till revisorer, uppdrardessa åt en annan revisionsbyrå att mot gängse ersättningpå nytt granska räkenskaperna. På grundval av engranskningsrapport, som då en annan auktoriserad revisorutformar, avger sedan revisorer förslag iansvarsfrågan till , som slutligen i plenum fattarbeslut i ärendet.Denna behandlingsordning förefaller onödigtkomplicerad. Sannolikt sammanhänger den med attRiksbankens jubileumsfond tillkom genom att kapitalavsattes till en stiftelse från , vars verksamhetrevideras på beskrivet sätt. Det finns emellertid ingaband mellan och ,och den förstnämnda har sedermera klargjort att någotytterligare kapitaltillskott inte kommer ifråga.Jubileumsfonden har dessutom tillförts ettbetydande kapital från tidigare löntagarfondmedel i syfteatt främja forskning på kulturområdet.Enligt min mening är det tillfyllest att Riksbankensjubileumsfonds räkenskaper revideras i en omgång påsamma sätt som sker för de forskningsstiftelser som i övrigttillkommer med utgångspunkt i löntagarfondmedel.Årsberättelsen med vidhängande revisionsutlåtande bördärefter som överlämnas till förförvaltningsrevisionell granskning.I detta syfte föreslås att 10 § i stadgarna för StiftelsenRiksbankens jubileumsfond (RFS 1988:1) ändras påföljande sätt:1) I första stycket, andra meningen, utgår ordet''intern''.2) I andra stycket, första meningen, utgår orden ''ochriksdagens revisorer''.3) I andra stycket, andra meningen, tilläggs på slutetorden ''jämte revisionsberättelse''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ändrar stadgarna för Stiftelsen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02Fi405 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett viktigt mål är att stärka kontrollmakt.Under en följd av år har man föreställt sig att det enbart ärkonstitutionsutskottet som ska granska regeringensverksamhet. Denna uppgift ankommer emellertid på allautskott, vart och ett inom sitt område. En vidgad inriktningi utskottsarbetet på uppföljning och utvärdering av fattaderiksdagsbeslut har förordats avriksdagsutredningen.I detta perspektiv finns det skäl att överväga hurutskotten ska hantera den viktiga information omstatsförvaltningens arbete som kommer fram genomriksrevisionsverket. Någon systematisk redovisning harhittills knappast förekommit, än mindre någonriksdagsbehandling av de rapporter som RRV lämnar. I endel andra länder intar parlamentet en mer aktiv hållning. Inågot fall finns t.ex. regler om att regeringen inom en visstid till parlamentet ska ge ett utlåtande över avlämnaderevisionsrapporter.Detta förefaller vara ett långt steg att ta, men någrakortare borde övervägas. Ett första vore att anmoda RRVatt systematiskt förse ledamöter och suppleanter iriksdagens utskott med de rapporter och skrivelser som rörverk och verksamheter inom utskottensbevakningsområden. Ett andra steg vore att i anslutning tillförvaltningsrevisionella projekt systematiskt inbjuda RRVoch berörda verk till presentationer av avgivna rapporteroch svaromål.I den årsrapport som RRV avgivit i december 1993påpekas att den årliga revisionen för det senaste budgetåretresulterat i 23 revisionsberättelser med invändningar.Därutöver har avgivits 120 rapporter med särskildapåpekanden ställda till myndigheternas ledningar ochstyrelser. Även denna typ av information kan ha ett intresseför utskott i den mån det rör sig om frågor sominte är rent kamerala. Någon form av informationsrutinborde övervägas.Vad gäller huvuddragen i RRV:s årliga rapport bordefinansutskottet vara det lämpliga riksdagsorganet för enfördjupad granskning. Det kan finnas skäl att av regeringenbegära en årlig kommentar till denna rapport, med bl.a. enredogörelse för vidtagna åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär attRiksrevisionsverket instrueras att delge resultatetav sina undersökningar enligt vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en skrivelse medanledning av rapport från .
mot · GH02Fi406 · 1994-01-25 00:00:00 — Lokalisering av hela till , , har genomfört entillbyggnad av sina lokaler i . Utbyggnaden utgörförutsättning för att sex olika lokalområden skall kunnaläggas samman till ett. Det naturliga vore nu attsammanföra all SCB-verksamhet till Örebro.Goda kommunikationer och god tillgång på kvalificeradarbetskraft samt möjligheter till rationell samordninggenom koncentration till en plats är goda och för sig självatalande argument för detta förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av SCB frånStockholm till .
mot · GH02Fi407 · 1994-01-25 00:00:00 — Försäljning av statens kulturegendomar Vid bolagisering uttalade sig riksdagenför en försäljning av arrendegårdar.Undantag gjordes för gårdar i känsliga miljöer, t.ex.kungsgårdar.Riksdagens riktlinjer för Domänverketskulturegendomar avsåg att långsiktigt skydda och kunnautöva inflytande över vissa kulturella värden av nationellbetydelse. Dessa egendomar är /94överförda till för förvaltning.Enligt vår mening är denna lösning bra. Det torde trotsdetta vara möjligt att, efter noggrann analys av vad som ärskyddsvärt på dessa egendomar och vidtagandet av lämpligaskyddsåtgärder för dessa delar, försälja egendomarna tillenskilda.För en levande landsbygd och ett levandekulturbevarande fordras att en brukare av jord och skogkan göra långsiktiga investeringar och andra satsningar.Insatserna underlättas starkt av ett enskilt ägande och ärnödvändiga för att bevara och vidareutveckla ett lantbruk.Konflikten mellan samhällets skyddsintresse påkulturområet och intresset för enskilt ägande bör kunnalösas genom den noggranna analys vi föreslår. Långsiktigtbör ett ökat enskilt ägande enligt denna modell innebärabesparingar för statsmakterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av statenskulturegendomar till enskilda efter noggrann analys avkulturvärden och skydd av dessa.
mot · GH02Fi409 · 1994-01-25 00:00:00 — Köp-säljsystemet med självständiga resultatenheterlanserades som instrument för att ökakostnadsmedvetandet i offentlig verksamhet. I mycket hardet sannolikt varit av godo och lett till att offentligverksamhet ökat sitt kostnadsmedvetande.Risken för suboptimering och att det egentliga syftetmed den offentliga verksamheten tappas bort är dock likauppenbart. Ett exempel på det är beslutet att statistiskbasinformation inom vissa samhällssektorer inte längre skavara en oberoende verksamhet utan bero av beställningarfrån de departement och verk vars verksamhet statistikenhar att följa. Detta gäller bl.a. utbildningsområdet, där denoffentliga statistiken enligt förslag i budgetpropositionenkommer att köpas från avansvariga ämbetsverk.I ett modernt samhälle blir olika samhällsföreteelser alltmer komplicerade. Då ökar behovet av uppföljning,utvärdering och analys av samband mellan olikasamhällssektorer. Detta ställer krav på attstatistikproduktionen hålls samman så attsambandsanalyser blir möjliga.Det finns inom olika samhällssektorer behov avstatistiska uppgifter, som kortsiktigt inte alltid efterfrågas avansvariga myndigheter. Det är vidare omöjligt att bortsefrån risken att berörda myndigheter, medvetet elleromedvetet, undviker statistik som är känslig för den egnamyndigheten eller verksamheten.Blotta misstanken om politisk påverkan av statistikenkan innebära att den offentliga statistiken inte får dentrovärdighet den måste ha i ett samhälle med bred ochöppen debatt. En tjänsteköpsmodell kan också medföra attstatistik av allmänt intresse trängs undan till förmån förstatistik som respektive myndighet anser vara viktig för sinverksamhet.Den offentliga svenska statistiken med sin från berördaämbetsverk oberoende ställning har betytt att den svenskastatistikproduktionen väckt stor internationell uppskattningoch att SCB tillhört de internationellt främstaproducenterna av offentlig statistik. Myndigheten har på ettförtjänstfullt sätt ansvarat för den statistiskabasinformationen och kunnat öka sinuppdragsverksamhet som komplement till grundläggandegemensam statistik.Risken är stor att respekten för svensk offentlig statistikminskar när statistikproduktionen görs beroende avberörda ämbetsverks beslut om vilka statiska uppgifter, somska prioriteras. Detta är inte minst allvarligt med hänsyn tillden ökade internationaliseringen och behovet av attmedborgarnas förhållanden i olika länder kan belysas på etttrovärdigt sätt.Riksdagens beslut att i stora delar låta myndigheterbestämma vilken basstatistik som ska produceras inomrespektive myndighets ansvarsområden har väckt starkkritik från forskare och samhällsdebattörer. Det vore därförolyckligt om genom de medelsdispositioner somredovisas i budgetförslaget nu minskar möjligheterna till enoberoende offentlig statistikproduktion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt vid sin behandling av budgetpropositionenbeslutar att tilldela medel för att gemöjligheter till en oberoende statistikproduktion inomolika samhällsområden.
mot · GH02Fi410 · 1994-01-25 00:00:00 — Härliga tider, strålande tider, exporten ökar, vinsterökar, börskurserna skjuter i höjden. Så kan man med en lätttravesti av välkända ord beskriva regeringenssätt att presentera årets budget.I finansplanen läser vi att regeringens ekonomiskapolitik är en samlad strategi för att genom god och uthålligtillväxt bygga en stabil grund för välfärden ochsysselsättningen.Hittills har resultatet av den förda politiken lett till att700 000 människor står utanför den reguljäraarbetsmarknaden. Antalet personer som behövtsocialbidrag har ökat med 50 %.Kommuner och landsting har gjort nedskärningar i vårdoch omsorg genom att avskeda personal. Människor äroroliga och undrar om man ska få hjälp den dagen detbehövs. Ersättning vid arbetsskada, sjukdom ocharbetslöshet har minskat. En del kommuner har också sänktsocialbidragsnormer.Med den förda politiken finns det stor risk för att klyftormellan människor ökar alltmer, att vi får en nation indeladi fattiga och rika. Fattigdom i har vi inte upplevt pådecennier. De ekonomiska och sociala skillnaderna i vårtland har ökat betydligt under bara . Deninternationella lågkonjunkturen är en bidragande orsak,men den har förstärkts av inhemska politiska beslut.Långtidsutredningen, LU 90, konstaterade att denoffentliga sektorns åtagande för de enskilda människornasvälfärd alltmer förts över till landsting och kommuner. Detgäller hälso- och sjukvård, omsorgsverksamhet, utbildning,regional och lokal kollektivtrafik m.m. Det är verksamhetersom har stor betydelse för den enskildeslevnadsförhållanden, trygghet och livskvalitet. Det var dådet! skriver regeringen i finansplanen attmarknadsekonomin är det bästa ekonomiska systemet föratt uppnå en effektiv resursallokering. Vi motionärer haringet som helst förtroende för att marknaden klarar av enrättvis fördelning. ''Det är som avgör svenskensvardagsstandard. För det stora flertalet medborgare ärpolitiska beslut mycket viktigare för den enskildes ekonomiän egna ansträngningar.'' (Citat ur ''Den goda viljansparadis'', essä utgiven av SAF. )Även om vi inte håller med helt och fullt i nämnda citat,så visst påverkar politiska beslut förutsättningar för såvälföretag som enskilda människor att leva ett gott liv. Därförtycker vi att tiden nu är inne för att tillsätta en utredningsom ska utvärdera hur människors möjligheter att leva ettgott liv har påverkats av de senare årens politiska beslut.En låginkomstutredning kan ge svar på t.ex. hur deförsämrade ersättningsnivåerna i olika socialförsäkringaroch arbetslöshetsförsäkring har påverkat de enskildamänniskorna och samhället i stort. Hur har det påverkatohälsotalet, brottslighet, utslagning och segregation? Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en parlamentariskutredning för utvärdering av den politiska sektornsbetydelse för människors välfärd och ett gott liv.
mot · GH02Fi412 · 1994-01-25 00:00:00 — Minskat anslag till kommunerna m.m. I det följande redovisar vi vår uppfattning om prop1993/94:100 med förslag till statsbudget för budgetåret1994/95, bilaga 8, , trettondehuvudtiteln.D. Vissa centrala myndigheter m.m.FinansinspektionenAnslag D 3, , minskas med , till 91 108 000, vilket innebär att anslaget blir lika stort somföregående budgetår.H. Bidrag och ersättningar till kommunernaAnslag H 1 minskas med 1 . Minskningen avser stödet tillhemspråksundervisning; se vår utbildningspolitiska motion1993/94:Ub365.Den sammanlagda besparingen i Finansdepartementetsbudget i förhållande till regeringens förslag blir 1 . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att sänker av regeringen föreslaget anslag tillFinansinspektionen för /95 med och således anvisar ,12. att sänker av regeringen föreslaget anslag tillbidrag och ersättningar till kommunerna för budgetåret1994/95 med och således anvisar .
mot · GH02Fi501 · 1994-01-25 00:00:00 — Statliga verks inköp av fordon En av de största miljöfarorna i västvärlden är denökande privatbilismen. Politikens uppgift måste vara attbegränsa dess utsläpp. Flera olika modeller torde finnas.Att göra biltrafik dyrare i förhållande till kollektivtrafik ären beprövad modell. En annan är att rena utsläppen frånprivatbilismen så mycket som möjligt. Detta senareexempel har kommit till uttryck i beslut omobligatorisk katalysatorrening.Detta är bra åtgärder men otillräckliga. Satsning påkollektivtrafiken därför att den aldrig åstadkommer sammarörlighet som privtabilismen. Med kollektivtrafik kommerman aldrig från dörr till dörr. Katalysatorreningen ärotillräcklig därför att utsläppen är betydande.Därför måste utsläppen från privatbilismen renasytterligare. Såväl s.k.hybridbilar som rena elbilar finns välutvecklade förstadstrafik. För längre och snabbare färd är bilarna dockinte jämförbara med bensindrivna bilar. Detsamma gällervid en prisjämförelse. Än så länge är hybrid- och elbilar inteutvecklade så att de är konkurrenskraftiga. Orsaken tillbristande utveckling står sannolikt inte att finna i att detfinns oöverstigliga tekniska problem utan snarare i att detinte på den s.k. marknaden finns någon efterfrågan så längedessa fordon är dyra och tekniskt underlägsna. Utanefterfrågan uppstår ingen utveckling och den onda cirkelnsom bevarar miljöfarlig teknik är därmed sluten.Att miljövänligare fordon på lång sikt kommer slå utbensindrivna fordon torde få ifrågasätta. Väl känt ärKaliforniens beslut att framöver vara starkt restriktiva motnya bensindrivna fordon. Flera amerikanska delstateruppges vara på väg att fatta liknande beslut. Frågan är inteom bensindrivna bilar skall fortsätta förorena miljön utanhur länge de skall få göra detta.Vi har gemensamt ett ansvar för att åstadkomma enmarknad som gör miljövänliga bilar tillgängliga även för enbredare allmänhet. Staten genom regeringen bör därförgenom ett gemensamt långsiktigt avtal mellan statliga verkoch företag å ena sidan och någon av de etableradebilföretagen å andra sidan inköpa och därmed skapa enefterfrågan av miljövänliga fordon.Om denna leverans tillfaller ett svenskt bilföretag ger detockså en bra grogrund för utveckling av en ny teknik somframöver kommer att bli avgörande för möjligheten attskapa sysselsättning inom fordonstillverkningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga verks inköp av fordon.
mot · GH02Fi503 · 1994-01-25 00:00:00 — Upphandling av offentlig verksamhet Huvuddelen av den verksamhet (offentlig konsumtion)som helt eller till stor del skattefinansieras bedrivs ioffentliga monopol. Det leder till att skattepengar ofta fåren förbluffande låg effektivitet. Det drabbar främst vård,social service och utbildning.I kommuner, landsting och staten tillförs skattepengarofta den egna verksamheten utan prövning om denna är denmest ändamålsenliga och effektiva. Detta kan bero på attpolitiker i de beslutande instanserna bär ansvarbåde för förvaltningen av skattemedel och för den egnaverksamheten.Medvetenheten om detta problem ökar. Idén ompolitiker som beställare och förvaltningar som utförare ärett tecken på detta. Men sådana reformer räcker inte.Principen om offentlig upphandling bör utsträckas till attomfatta verksamhet, med undantag avmyndighetsutövning, som utförs av den skatteupptagandeenhetens (kommunens, landstingens eller statens) egenförvaltning. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utsträckning av reglerna omoffentlig upphandling även till offentlig verksamhet i egenregi.
mot · GH02Fi504 · 1994-01-25 00:00:00 — Anbudsupphandling i offentlig verksamhet Den svenska offentliga sektorn är västvärldens största.För att effektivisera den offentliga verksamheten bör flerverksamheter utsättas för konkurrens. Privata företag skalldå kunna konkurrera på lika villkor som kommunala ochlandstingskommunala bolag.En bestämmelse om obligatorisk anbudsupphandlingskulle vara ett viktigt steg för avreglering av den offentligaverksamheten. Det skulle leda till ökad konkurrens inomden offentliga sektorn, eftersom fler verksamheter skullekonkurrensutsättas. En obligatorisk anbudsupphandlingskulle öka företagens möjligheter att få bedrivaentreprenader och andra uppdrag. sjunkerkostnaderna för den offentliga verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anbudsupphandling i denoffentliga verksamheten.
mot · GH02Fi505 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrensneutralitet i offentlig verksamhet Ovanstående är inledningen på ett frågesvar avkommunikationsminister angående påtalademissbruk av sambruksförordningen. Ministern påpekadevidare att följer frågan och avsikten äratt missbruk ej skall förekomma.En framställning från Arméflygbataljon tillKonkurrensverket om att med stöd avsambruksförordningen få erbjuda sambruk med sjukvårdenvid insats av helikoptrar har av besvaratsmed att sambruk får ske endast om marknadsmässigprissättning tillämpas. påtalar, att medden föreslagna prissättningen skulle på marknadenförekommande företag inom helikopterflyget komma attlida ekonomisk skada.Principen torde därmed vara klar. Att erbjuda ellerutföra tjänster till den civila marknaden med insats avmilitär utrustning är tillåtet endast om marknadsmässigprissättning tillämpas. Trots detta förekommer fortfarandeatt garnisoner, vilka är innehavare av trafiktillstånd förmilitära bussar, erbjuder marknaden sina tjänster till enprisnivå som helt avviker från kommersiella förutsättningar.Enligt vår uppfattning bör det militära behovet avfordon avgöras av vad som oundgängligen krävs för attklara verksamheten under fredstid. Att med rådanderesursknapphet utnyttja anslagen till att bygga upp en''överkapacitet'' anser vi vara direkt felaktigt. Naturligareär, att försvaret och andra offentligrättsliga organupphandlar den begränsade resurs som det kan vara frågaom genom ett normalt anbudsförfarande på den öppnamarknaden. Med en sådan åtgärd kan man minskakostnaden för anskaffning av militär utrustning, samtidigtsom den öppna marknadens dåligt utnyttjadekapacitet används på ett för hela samhället mer rationelltsätt.Det s.k sambrukskonceptet bör få användas endast i defall då en överkapacitet redan finns tillgänglig. När sådantsambruk tilllämpas, skall det ske på ett konkurrensneutraltsätt. Sålunda skall i kalkylunderlaget hänsyn tas till förmarknaden normala kostnader såsom personalkostnader,anskaffningskostnader, underhåll m.m. Att med offentligamedel bygga upp en resurs, som ur konkurrenssynpunktutnyttjas på ett tvivelaktigt sätt, bör enligt vår mening intetillåtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambruk av offentligägdaresurser.
mot · GH02Fi601 · 1994-01-25 00:00:00 — Lägsta gångbara mynt i är nu femtioöringen.Snart är det enkronan. Kronan har ytterligaredeprecierats. Överallt sysslar man med att skriva ut storamängder onödiga nollor. Det torde vara hög tid att avskaffade sista två nollorna och att låta den nuvarande kronan blien ettöring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om färre nollor i .