ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf211 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt vår uppfattning är spännvidden iföräldraförsäkringen alldeles för stor. Den familj somuppbär lägst föräldraförsäkring erhåller /dag, detså kallade garantibeloppet. Den familj som erhåller högstdagersättning får efter /dag.Den övre beloppsgränsen flyttas automatiskt i takt medhöjningen av basbeloppet. Detta medför att spännvidden iföräldraförsäkringen ökar . Denna utvecklingmåste brytas.Exempel 1: Höginkomstfamilj med två barn födda medlämplig tidsmarginal. Föräldraförsäkring uppbärs i tolvmånader för varje barn. För varje barn erhålles 360x651kronor i ersättningsbelopp, vilket ger 234 360 kronor.Familjen erhåller i föräldraförsäkring för bägge barnen 468720 kronor.Exempel 2: Låginkomstfamilj också med två barn föddamed lämplig tidsmarginal. Föräldraförsäkring uppbärs i tolvmånader för varje barn. Denna familj får ett mycket lägreersättningsbelopp. I sämsta fall erhålles för varje barn360x60 kronor, vilket ger . För båda barnenerhåller denna låginkomstfamilj totalt 43 200 kronor.Skillnaden i föräldraförsäkring mellan de tvåbarnfamiljerna blir 425 520 kronor.I finns starka krafter, som vill göra skillnadenoch ojämlikheten ännu större. största parti haruttalat att en utbyggnad av den differentieradeföräldraförsäkringen är den mest angelägnareformen.Om sådana tankegångar skulle få majoritet i riksdagenfår ovanstående exempel följande utseende:Exempel 1: Höginkomstfamiljen får 2x540x651 kronor,vilket ger ett totalt bruttobelopp på 703 080 kronor.Exempel 2: Låginkomstfamiljen får 2x540x60 kronorvilket ger 64 800 kronor.Skillnaden i föräldraförsäkring mellantvåbarnsfamiljerna i ovanstående exempel blir 638 280kronor. Även om andra transfereringssystem i någon månverkar i utjämnande riktning, bör enligt vår uppfattningspännvidden i föräldraförsäkringen minska. Genom attsänka ersättningsnivån till frigöres medel, som kananvändas till att höja garantibeloppet. På så sätt minskasspännvidden något i föräldraförsäkringen. Detta är etttrendbrott av den kontinuerligt ökande spännvidden iföräldraförsäkringen och ett litet men betydelsefullt stegmot ökad rättvisa och jämlikhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i föräldraförsäkringen.
mot · GH02Sf212 · 1994-01-25 00:00:00 — Dental kvicksilverförgiftning är kvicksilverförgiftningsom främst orsakas av kvicksilver som frigjorts ur dentaltamalgam. Kvicksilver kan i olika kemiska former komma inpå olika vägar i kroppen. Det kan , sväljas ochtränga in genom slemhinnor och hud. Man kan utsättasbåde för akut förgiftning, dvs större mängder under en korttid samt kronisk förgiftning, dvs småmängder, vilka ackumuleras i kroppen.Kvicksilver är väl känt sommiljöförorening, och det står också i regeringensproposition /94:110, Bättre kontroll över miljöfarligtavfall, bl.a. på sidan 12 ''Kvicksilver i miljön. Regeringensförslag: För att begränsa skadorna på miljö avkvicksilver bör inte bara vidtas åtgärder internationellt ochnationellt som minskar nyanvändning. Också kvicksilversom finns utspritt i samhället i varor och produkter börsamlas in effektivt och tas om hand säkert. ''I kemiska risker på gränsvärdeslistan AFS 1981:8beskrivs kvicksilver som ett gift och hur det ska behandlas. Iett särtryck beskrivs att amalgam ska behandlas med sammariskbedömning som kvicksilver.Den arbetsmiljöpåverkan som arbete med amalgam kaninnebära för tandvårdspersonal har nonchalerats.Att personalen noggrant bör skydda sig med bl.a. handskar,effektiv utsugning och andningsskydd har först på senare åruppmärksammats. Tandvårdspersonal har alltså under ettstort antal år arbetat med amalgam, som innehåller50 % kvicksilver utan tillräckligt skydd mot giftpåverkan.Det finns ett stort antal tandsköterskor, som fåttsådana hälsoproblem av sina arbeten att de inte kanfortsätta. De allra flesta av dessa tandsköterskor harförgäves försökt få sina skador klassade som arbetsskador.Trots intyg från läkare, som är tungmetallexpert, harsjukkassan underkänt detta intyg. Dessa tandsköterskor fåralltså trots ytterst kvalificerade läkarintyg inte sina skadorklassade som arbetsskador. Detta innebär att yrkesgruppentandsköterskor utsätts för en helt annan kontroll ochbedömning än andra yrkesgrupper och att de i helt annangrad än övriga ställs utanför arbetsskadeersättning.I enlighet med nuvarande praxis, även med det nyaarbetsskadebegreppet, skall med skadlig inverkan förståsvarje i arbetsmiljön förekommande faktor som kan påverkaden fysiska eller psykiska hälsan ogynnsamt.Med anledning av ovanstående anser jag att detomgående måste utredas varför tandsköterskorsärbehandlas i sina sjukdomsfall och att åtgärder vidtagespå ett sådant sätt att tandsköterskor inte diskriminerasframför andra yrkesgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att hindrasärbehandling av tandsköterskor vid sjukdomsfall.
mot · GH02Sf213 · 1994-01-25 00:00:00 — Karensdagen vid sjukdom, som infördes den 1 april1993, drabbar i första hand dem som ofta är sjuka t.ex.beroende på dålig arbetsmiljö eller andra faktorer som deinte kan råda över.Reglerna för karensdag vid sjukdom innebär också attden som har fler än en arbetsgivare kan råka ut för fler änen karensdag vid ett och samma sjukdomstillfälle; den somarbetar hos arbetsgivare 1 och hosarbetsgivare 2 drabbas av omhan/hon är sjuk . Den som har ännu flerarbetsgivare och arbetar hos dessa på olika veckodagardrabbas av fler karensdagar. Detta drabbar i de flesta fallkvinnor.Detta är orimligt. Reglerna för karens vid sjukdommåste ändras så att inte någon ska kunna drabbas av mer änen karensdag vid ett sjukdomstillfälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ingen skall drabbas av mer änen karensdag vid ett och samma sjukdomstillfälle.
mot · GH02Sf214 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetslinjen är något som bör styraarbetsmarknadspolitiken, men ocksåsocialförsäkringssystemet. Landets arbetsförmedlingar ochförsäkringskassor arbetar allt oftare tillsammans för atthitta lösningar för den enskilde. I denna samverkan blir detallt mer uppenbart att de arbetsmarknadspolitiskahjälpmedlen utgör en flaskhals och att det måste skapas enkoppling mellan passiva och aktiva åtgärder till gagn förbåde individ och samhälle.LO har tillsammans med arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan i bl.a. startat projekt somhar till uppgift att skapa jobb åt psykiskt handikappade. Förden gruppen är det nära nog ett måste att kunna ge lönestödför att få till stånd en anställning.Det är helt uppenbart att man måste skapa bättreekonomiska incitament och överföring av resurser frånpassiva bidrag och pensioner till aktivaanställningsstödjande medel. Som exempel kan manöverföra till arbetsmarknadspolitiska handikappmedel enskälig andel av de medel som sparas på sjukbidrag ellersjukpension vid övergång till anställning. Alternativt kanden enskildes sjukbidrag/förtidspension överföras tillföretagsstöd av lönebidragsmodell. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av att medel överförs frånpassiva till aktiva åtgärder för handikappade.
mot · GH02Sf216 · 1994-01-25 00:00:00 — Många människor är politiskt förtroendevalda i vårt landoch utför som fritidspolitiker ett viktigt samhällsarbete. I ettdemokratiskt samhälle är det av stor vikt att alla kategorierav medborgare ges goda möjligheter att delta i och ta ansvarför samhällsbyggandet.De fritidspolitiker som drabbas av ohälsa och sålångvarig sjukskrivning från sitt ordinarie arbete attsjukpenningen övergår i sjukbidrag uppleveratt det förekommer olika regler för bisysslor vidsjukpenning respektive sjukbidrag.Vid sjukpenning räknas enligt om årsarbetstid inte arbetstid i en bisyssla avringa omfattning in i årsarbetstiden. Med ringa omfattningavses ett arbete i vilket inkomsten understiger av denanmälda sammanlagda inkomsten av anställning och sominte heller uppgår till ett halvt basbelopp.Syftet med förtidspensioneringen är i princip atttillförsäkra människor rätt till ekonomisk trygghet vidförtida förlust eller nedsättning av arbetsförmågan.Ersättningen är avsedd att vara en kompensation förinkomstbortfall. rekommenderar attförsäkringskassan vid sin bedömning av arbetsförmåganbortser från arbetsinkomst som understiger lägstasjukpenninggrundande inkomst (f.n. ). Ärarbetsförmågan inte helt nedsatt men är nedsatt med minsttre fjärdedelar utges tre fjärdedels förtidspension. Dettakan få till följd att en fritidspolitiker förhindras att hapolitiskt engagemang där ekonomisk kompensation erhållsom inte ersättningsnivån sänks med ytterligare 25 %.För den enskilde politikern kan detta upplevas som extratungt i en redan svår situation och således innebära ettekonomiskt hinder för fortsatt politiskt arbete.Vid bedömning av eventuell minskning och indragningav sjukbidrag/förtidspension är det viktigt att prövning skerindividuellt från fall till fall. En politisk fritidssyssla med vissekonomisk kompensation kan innebära enarbetslivsinriktad rehabilitering. reglerbör därför ändras så att samma villkor gäller vid sjukbidragsom vid sjukpenning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likartade regler för bisyssla vidsjukbidrag/förtidspension som vid sjukpenning.
mot · GH02Sf217 · 1994-01-25 00:00:00 — Resurser till för ett nytt pensionssystem Fr.o.m föreligger ett reformeratsystem med ersättning till efterlevande. Reglerna omefterlevnadspension är relativt komplicerade, dåövergångsregler med en kombination av förmåner enligtnya och äldre bestämmelser förekommer. Beräkning avpensionens storlek, utfärdande av beslut liksom utbetalningsker manuellt. ambitionbeträffande efterlevnadspension var att maskinellbearbetning med retroaktiva utbetalningar och utfärdandeav beslut skulle kunna hanteras datamässigt inom ett halvårefter genomförandet. Denna ambition har inte kunnatuppfyllas och är inte uppfylld.Ålderspension kan fr.o.m. begränsas till attavse tre fjärdedelar, halv eller en fjärdedel av helålderspension. En kombination med förmånerna iålderspension och partiell förtidspension förekommer i ettantal fall. Dessa ärenden kräver handläggning ochdessutom återkommande månadsbetalningar.Förtidspension kan utöver hel ochhalv beviljas med tre fjärdedels/en kvarts förtidspension.De sistnämnda kräver åtgärder samtåterkommande månadsutbetalningar.Vad avser pensionsfallen med tre fjärdedels och enkvarts ålderspension liksom förtidspension samtkombinationsfallen av dessa förmåner, växer antaletärenden oavbrutet månad för månad. Försäkringskassornaspensionsenheter kommer successivt att få avsätta merarbetstid för att klara månadsutbetalningar i dessa ärenden.Nuvarande pensionsdatasystem har stora brister och kaninte utvecklas ytterligare för att maskinellt kunna hanteraifrågavarande ärenden. Ett nytt pensionsdatasystem krävssom utöver dagens behov även täcker de närmastedecenniernas behov. Inte minst viktigt är att få ettpensionsdatasystem som klarar den pensionsreform som ärunder utredning och där förslag till nytt pensionssystemsnart kan förväntas. Ett nytt pensionssystem torde sannoliktfå omfattande övergångsbestämmelser.Regeringen bör pröva möjligheter att tillgodosede krav på resurser som krävs för utveckling av det nyapensionssystemet P 2000 som påbörjats. Systemet bör i godtid vara klart inför den förväntade pensionsreformen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om RFV:s möjligheter att utvecklatekniska förutsättningar för att administrera ett nyttpensionssystem.
mot · GH02Sf219 · 1994-01-25 00:00:00 — får den som blir sjuk ingenersättning första sjukdagen. Anledningen till detta ärbeslutet att införa en karensdag såväl isjukpenningförsäkringen som för dem som har rätt tillsjuklön från sin arbetsgivare.För de flesta löntagare betyder detta att man går misteom ersättning motsvarande en dagslön vid sjukdom. Mendet finns grupper som drabbas hårdare. Det är framför alltinom sjukvården, äldreomsorgen och brandväsendet. Inomde två förstnämnda verksamheterna förekommer ofta såkallad koncentrerad deltid och nätter. Föranställda inom brandväsendet förekommerdygntjänstgöring eller del av dygn.För dessa yrkesgrypper innebär denna karensdag oftalöneavdrag motsvarande 10--avmånadsinkomsten. Frånvaro, ett arbetspass, på grund avsjukdom betyder 1.000--eller mer i minskadinkomst.För nattpersonal i äldreomsorgen betyder karensdagen ipraktiken tre dagars lönebortfall vid en natts sjukfrånvaro.Resultatet av detta har blivit att många inte har råd attstanna hemma vid sjukdom. Man går till sitt arbete ochutför det så bra man förmår, trots sin sjukdom. Det innebärhälsorisker för den enskilde. Det innebär naturligtvis enökad risk för följdsjukdomar med längre, och för samhälletdyrare, sjukskrivningsperioder. Det innebär naturligtvisockså att det arbete man utför blir lidande. Detta kan fålivshotande konsekvenser för tredje part. Det vill sägapatienter i sjukvården, boende inom äldreomsorgen ellermänniskor som finns vid eller i närheten av brand.Avsikten var säkert inte att skapa ett system med dessakonsekvenser. Men resultatet av ett alltför schabloniseratsystem blir det ovan beskrivna. Det är alltså angeläget attså snart som möjligt korrigera bestämmelserna så att deorättvisor som karensdagen får elimineras.En högre grad av rättvisa i systemet med karensdag kanuppnås genom att i lagstiftningen införa regler omberäkningsgrunder som beaktar den utläggning avarbetstiden som förekommer bl.a. i ovan angivnaverksamhetsområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förändringar ilagstiftningen om karensdag vid sjukdom.
mot · GH02Sf221 · 1994-01-25 00:00:00 — De nya reglerna för extrainkomster för personer medförtidspension tillämpas från . Numeratillåts en årlig extrainkomst på innan pensionen påverkas. Det finns inget attanmärka på denna ordning. För försäkringskassornashandläggning har dock ett stort problem uppstått. Om de överstigs dras inte enbart överskjutandebelopp. I stället konstaterar att enrestarbetsförmåga på finns och sänker förtidspensionen med denna andel.På samma sätt sker om gränsen för överskrids. Då sänks pensionen till 50 %.Effekten av detta är att många människor som skaffat sigen liten ventil t.ex. genom politiska uppdrag tvingas avståfrån dessa, eftersom det utgår arvoden som ibland passerarav tillämpade gränser.Enligt vår mening bör rutinerna ses över så det blirmöjligt att göra en anpassning av utgående pension till denfaktiska extrainkomsten. Avräkning kan ske både före ochefter beskattningsåret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av extrainkomsterspåverkan på pensionsbeloppet.
mot · GH02Sf223 · 1994-01-25 00:00:00 — En karensdag infördes i sjukförsäkringen från och medden . Ingen ersättning utgår numera för denförsta sjukdagen.Det har visat sig att reglerna slår olika för olikamänniskor och detta var inte avsikten med förändringen.Alla skulle få en minskad ersättning motsvarande endagslön vid sjukdom.För personer vars arbete är schemalagt somkoncentrerad deltid och nätter blir inkomstenytterligare beskuren jämfört med andra. Det gällerexempelvis för flera yrkesgrupper inom sjukvård ochäldreomsorg, verksamheter som pågår dygnet runt. De somjobbar inom brandväsendet kan också ha tjänstgöring på ettsätt som inverkar negativt på det ekonomiska utfallet vidberäkning av ersättning vid sjukdom.För nattpersonal betyder karensdagen i praktiken 3dagars lönebortfall vid en natts sjukdom. Det innebär en såbetydande minskning av lönen att personal i det längstaundviker att stanna hemmma för sjukdom , man har interåd. Följden av detta kan bli att sjukdomsperioden senareblir onödigt lång med onödiga komplikationer eller att densom går och drar med infektionssjukdomar smittar ned demsom de skall vårda eller sina arbetskamrater. Det är ingenbra situation, vare sig man ser på det hälsomässigt ellersamhällsekonomiskt. betyderlängre och dyrare sjukskrivningstid och det kan bli följdenbåde för den som arbetar och för den som vårdas.Vårdkostnaderna kan bli onödigt höga.Det beskrivna upplevs framför allt som mycket orättvistoch eftersom det i hög grad drabbar personer inomkvinnliga yrken som dessutom är låglöneyrken så blir detsärskilt kännbart.Att karensdagens införande skulle innebära enförsämring var alla medvetna om men att det skulle slåhårdare på vissa grupper som ovan exemplifierats var aldrigavsikten. Därför är det viktigt att beräkningsgrundernainom sjukförsäkringen ses över och ändras så attkarensdagen slår rättvist. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vadi motionen anförts om behovet av förändring avberäkningsgrunder för karensdagen inom sjukförsäkringen.
mot · GH02Sf224 · 1994-01-25 00:00:00 — Samarbete mellan sjukvårdshuvudmännen och 1991 fick försäkringskassorna inom ramen för det s.k.Dagmar 400-projektet rätt att upphandla sjukvård ochsjukvårdande behandling genom avtal medsjukvårdshuvudmännen. Syftet var att sänka ohälsotalet såatt utbetalningarna från sjukförsäkringen minskade medminst det belopp som härvid avsatts. Genom dettasamarbete har man kunnat avvärja några av de obalanser isamhällets insatser på vårdområdet som blivit följden av attett statligt organ, , har kostnader försjukskrivning och vissa rehabiliteringsinsatser, medan ettkommunalt organ ansvarar för sjukvården.Samarbetet har långt ifrån enbart kommit att handla omupphandling av sjukvård. I län har t.ex. en stor delkommit att handla om metodutveckling, utbildningsinsatseroch bidrag till inköp av viss medicinsk utrustning för ökadpoliklinisering för att bara nämna några exempel.Resultatet har varit mycket gott för såväl somförsäkringskassan. Vid en samlad utvärdering harkonstaterats att de gjorda insatserna varitsamhällsekonomiskt lönsamma.Patienterna vinner på det förbättrade samarbetet ochtotalt sett innebär det bättre använda skattemedel. Ingenpatientgrupp har ställts åt sidan som vissa befarade närarbetet startade.Omfattningen av samarbetet inom respektive försäkringskassas/sjukvårdshuvudmans område är emellertidbegränsad av centrala beslut. Även om det skulle varasamhällsekonomiskt lönsamt, ja direkt kostnadsminskandeför försäkringskassorna, är de förhindrade att överstiga detbelopp som regeringen fastställt.Trots att mycket kunnat uträttas med de medelsom avsatts i län, finns ytterligare möjligheter attmed samma goda utfall som utvidga samarbetet.Denna uppfattning delas av såväl somlandstinget.De centrala besluten bör nu ändras så attförsäkringskassorna i respektive län själva i samråd medsjukvårdshuvudmännen kan besluta om omfattningen ochinriktningen av samarbetet inom ramen för Dagmar-medel,förutsatt att det bedöms vara samhällsekonomiskt lönsamt.Systemet med i förväg fastställda belopp utgör ett hinder föratt på bästa sätt använda de ekonomiska resurserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat samarbete mellanförsäkringskassa och landsting.
mot · GH02Sf225 · 1994-01-25 00:00:00 — Med början får den som blir sjuk ingenersättning första sjukdagen. Skälet till detta är att riksdagenredan under hösten 1992 beslutade, i enlighet medregeringens förslag, att införa en karensdag såväl isjukpenningförsäkringen som för dem som har rätt tillsjuklön från sin arbetsgivare.För de flesta löntagare betyder detta att man går misteom ersättning motsvarande en daglön vid sjukdom. Men detfinns grupper som drabbas hårdare. Det är framför alltinom sjukvården, äldreomsorgen och brandväsendet. Inomde två förstnämnda verksamheterna förekommer ofta såkallad koncentrerad deltid och nätter. Föranställda inom brandväsendet förekommerdygntjänstgöring eller del av dygn.För dessa yrkesgrupper innebär denna karensdag oftalöneavdrag motsvarande 10--avmånadsinkomsten. Frånvaro ett arbetspass på grund avsjukdom betyder 1 000-- eller mer i minskad inkomst.För nattpersonalen i äldreomsorgen motsvarar enarbetad natt ikalendertid . Är de anställda med dennaarbetstidstjänstgöring sjuka , som för andra ärdetsamma som en karensdag, förvandlas denna natt till trekarensdagar.Resultatet av detta har blivit att många inte har råd attstanna hemma vid sjukdom. Man går till sitt arbete ochutför det så bra man förmår, trots sin sjukdom. Det innebärhälsorisker för den enskilde. Det innebär naturligtvis enökad risk för följdsjukdomar med längre och för samhälletdyrare sjukskrivningsperioder. Det innebär naturligtvisockså att det arbete man utför blir lidande. Detta kan fålivshotande konsekvenser för tredje part, det vill sägapatienter i sjukvården, boende inom äldreomsorgen ellermänniskor som finns vid eller i närheten av brand.Avsikten var säkert inte att skapa ett system med dessakonsekvenser. Men resultatet av ett alltför schabloniseratsystem blir det ovan beskrivna. Det är alltså angeläget attså snart som möjligt korrigera bestämmelserna så att deorättvisor som karensdagen får på ovan beskrivna sättelimineras.En högre grad av rättvisa i systemet med karensdag kanuppnås genom att i lagstiftningen införa regler omberäkningsgrunder som beaktar den utläggning avarbetstiden som är förekommande i vissaverksamhetsområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förändringar ilagstiftningen om karensdag vid sjukdom.
mot · GH02Sf226 · 1994-01-25 00:00:00 — beslut om en karensdag var ett omstrittbeslut. I den tillämpning som sker förekommer attkarensdagen i stort sett inte förekommer. Jag anser attreglerna ska vara så klara att missbruk inte kan ske.Enligt 3 kap 4 och 10 -- 10 a §§ lagen om allmänförsäkring (AFL) gäller för dagar i en sjukperiod attsjukpenning inte utges för (karensdagen).För sådan dag kan sjukpenning dock utges om en försäkradgått miste om sjukpenning för sammanlagt undersenaste 12 månaderna. För att få räkna som en sjukdagkrävs enligt 7 § samma kapitel att den försäkrade avhållit sigfrån arbete under minst en fjärdedel av den aktuella dagen.I lagen om arbetsgivareinträde är karensdagen stadgadpå följande sätt. Lag om sjuklön (1991:1047), § 6, anger atten arbetsgivare ej skall betala sjuklön för i ensjukperiod. Reglerna medger dock att sjuklön kan utbetalasför i sjukperioden om arbetstagaren under desenaste tolv månaderna gått miste om sjuklön försammanlagt . Som sjukperiod enligt § 7 isjuklönelagen räknas dag då den försäkrade fullständigtavhåller sig från arbete och går miste om sjuklön. Någonbegränsning om att avhålla sig från arbete minst enfjärdedel finns ej. Ett avhållande från arbete under ett fåtalminuter av arbetstiden med löneavdrag kan räcka för att fåaktuell dag som karensdag.Jag finner det inte tillfredsställande att sjuklönelagenmedger att karensdag kan uppnås med endast ett fåtalminuters avhållande från arbete och löneavdrag iförhållande till denna frånvaro. En spekulation för att fåminsta möjliga inkomstförlust första sjukdagen(karensdagen) förekommer. Detta är inte tillfredsställande.Ett sådant här system skall vara rättvist men så fungerar detinte . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avde aktuella reglerna för ett tillgodoräknande avkarensdagen i enlighet med vad som anförts i motionen.