ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02U635 · 1994-01-25 00:00:00 — Mänskliga rättigheter och terrorism ''Demokrati, utveckling och respekt för mänskligarättigheterna och grundläggande friheter är ömsesidigtberoende och inbördes förstärkande'' står det islutdokumentet från om de mänskligarättigheterna . Den uttryckeri årets budgetproposition sin uppskattning över att dettasynsätt vunnit ökat internationellt genomslag.Vidare skriver regeringen:Betydelsen av internationell uppmärksamhet kring demänskliga rättigheterna kan inte nog poängteras. Deöverenskomna normerna om de mänskliga rättigheternautgör vår tids främsta ledstjärna för vad som skall gälla avprinciper och regler för staters maktutövning. Normernager folkrättsligt skydd åt människor tillhörande minoritetereller andra utsatta grupper.Konventioner om mänskliga rättigheter handlar alltsåom att skydda medborgarna mot den egna staten. Brott motmänskliga rättigheter avser staters agerande och inteenskilda personer, grupper eller organisationer.Det är därför felaktigt att koppla ihop mänskligarättigheter och terrorism. Terrorism ska sjävklartmotarbetas, eftersom det är ett hot mot säkerheten. Menstater ska inte kunna motivera brott mot mänskligarättigheter med att de bekämpar terrorism.Därför var det synnerligen olyckligt att FN:sgeneralförsamling 1993 enhälligt antog en resolution ommänskliga rättigheter och terrorism på förslag av Turkiet.Sverige gjorde visserligen en röstförklaring som påpekadeatt brott mot mänskliga rättigheter avser stater och inteterrorgrupper.Turkiet har som väntat sett FN:s beslut som en framgångoch skriver i ett pressmeddelande:Enligt förslaget kränker terrorism de mänskligarättigheterna. Därmed bryts regeln om att enbart stater kankränka de mänskliga rättigheterna.Länder uppmanas dessutom att på internationell,regional och nationell nivå utöka sitt samarbete och vidtaeffektiva åtgärder för att omintetgöra terrorism. Attförslaget antogs visar prov på det internationellasamfundets beslutsamhet att försvara de mänskligarättigheterna och demokratin gentemot terrorism.Turkiet uppfattar med all rätt att FN-beslutet ger demlegitimitet för det våld som används mot kurderna. Dettastrider mot konventioner om mänskliga rättigheter som bl ainriktar sig på skydd för minoriteter. Amnesty Internationalrapporterar kontinuerligt om brott mot mänskligarättigheter i . Våldet har dessutom trappats upp densenaste tiden från såväl PKK som turkisk militär ochdrabbar den civila befolkningen.FN måste återgå till uppfattningen att mänskligarättigheter handlar om befolkningens skydd mot staten.Genom att koppla ihop mänskliga rättigheter och terrorismså undergrävs det högst angelägna arbetet för mänskligarättigheter. bör agera för denna ståndpunkt i FN. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mänskliga rättigheter ochterrorism.
mot · GH02U638 · 1994-01-25 00:00:00 — Debatten om flyktingar handlar i första hand om depersoner som lyckats ta sig ut ur sina hemländer. Det rörsig om cirka 20 miljoner människor. Den ännu störregruppen flyktingar som tvingats bort från sina hem men somfinns inom det egna landet, s.k. internflyktingar, talas detinte lika mycket om. Trots att det rör sig om cirka 30miljoner människor.I har dock frågan behandlatsgenom en resolution med som medförslagsställare.Man konstaterar med oro det stora antalet internflyktingarsom finns över hela världen, och som skapar svåra problemför det internationella samhället. Bl.a. hänvisas till Wien-deklarationen som av medlemsstaterna kräver en samladaktion med avseende på flyktingar och tvångsförflyttadepersoner.I tvingas t.ex. mängder av kurder bort från sinahem genom att militären bränner ner deras byar. Det harlett till att befolkningen i sydöstra har minskat ochden största ansamlingen av kurder finns i . Mångaandra har flytt till och Ankara.Sverige har inte kunnat sända tillbakaasylsökande från sydöstra -- det gäller kurder såvälsom assyrier/syrianer -- till sina hembyar. De har i ställetskickats till eller . Därigenom bidrarSverige till politik med tvångsförflyttning avminoritetsbefolkningen.Till saken hör att de som varit politiskt aktiva eller pånågot sätt hävdat sitt folks rättigheter blir förföljda ävenutanför Kurdistan.När man gör bedömningen att det inte går att skickatillbaka människor till den del av landet som de kommerifrån, så bör man över huvud taget inte skicka tillbaka dem,enligt min mening.Sverige bör kraftfullt reagera gentemot de stater somtvångsförflyttar delar av sin befolkning och ger upphov tillinternflyktingar.Svenska myndigheter bör inte heller medverka till attmänniskor tvingas bli internflyktingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internflyktingar.
mot · GH02U640 · 1994-01-25 00:00:00 — styres enligt demokratiskt parlamentarisktstyrelseskick i enlighet med fria och hemliga val. Denekonomiska utvecklingen är en av de snabbaste blandstaterna i och medför hög levnadsstandardför befolkningen. Denna kommer ytterligare att stiga sedande stora investeringsprogram inom infrastruktur och miljö,som regeringen beslutat, satts i verket under kommandesexårsperiod.Tack vare denna omfattande investeringsplan kommersvensk industri, som intar en framskjuten internationellposition inom dessa områden, att ha goda utsikter tillverksamhet i . Utvecklingen för handelsutbytetmellan och har varit starktstigande och kan med rätta betecknas som enbetydelsefull handelspartner för . Detta har ocksåkommit till synes genom livligt utbyte av industri- ochhandelsdelegationer liksom av besök på regerings-,riksdags- och myndighetsnivå.Exportrådets kontor i har där status på hög nivåmed skattefrihet och viseringsrätt likvärdig diplomatiskarepresentationer.Taiwan gör stora ansträngningar att delta iinternationella relationer både inom biståndsprojekten ochpå övriga traditionella sätt. söker därför stöd för enkommande ansökan om medlemskap i bör ställa sig positivt till att en sådan ansökanföregås av beredning i någon form inom FörentaNationerna.Mellan och har vissaöppningar skymtat så till vida som förhandlingar mellan debåda länderna om förbättrade kommunikationer dememellan har inletts liksom på det handelspolitiska området.Det är förvisso angeläget att i sina relationer tillTaiwan visar sin uppskattning av den tillfredsställandedemokratiutvecklingen i . Ett sätt är att ge Taiwanskontor i en likabehandling av den som kommervårt exportkontor i till del, eftergift av skatteplikt ochskattefri införsel av förbrukningsvaror av sammaomfattning som kontor i , ochÖsterrike har. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befrielse från inkomstskatt förpersonal vid representationskontor i befrielse från skatt på importerade förbrukningsvaror,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ställa sig positivttill att får en framtida ansökan om medlemskap iFörenta nationerna beredd av ett organ inom desamma.
mot · GH02U644 · 1994-01-25 00:00:00 — , ett oberoende land med en historia som gårtillbaka före vår tideräknings början, invaderades1949--1950 av trupper från och ockupationen av var en klarkränkning av internationell rätt. FN har i tre resolutioneråren , 1961 och 1965 fördömt ockupationen ochpåpekat att tibetanernas mänskliga rättigheter kränkts.Tibetanerna reste sig mot den kinesiska ockupationsmaktenår . Deras kamp för frihet krossades av den kinesiskaövermakten och mer än 87000 tibetaner dödades. Närmare800 000 tibetaner jämte deras ledare lämnadelandet och sökte politisk asyl främst i grannländerna ,och . har endast lämnat blygsam hjälptill tibetanerna , ca . Undersamma tid erhöll . haralltså givit 3000 gånger mer till än till , somutsatts för kommunistisk aggression och ockupation!I exil -- har sitt högkvarter i -- har dentibetanska regeringen reorganiserats efter modernademokratiska principer. Det tibetanska folket både i ochutanför erkänner exilregeringen i Dharamsalasom den legitima regeringen för . Den tibetanskaregeringen har -- främst med stöd från samt olikavälgörenhetsorganisationer -- på olika sätt hjälpt detibetanska flyktingarna. insats har varit blygsam. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett informationskontor förTibet bör inrättas i och bekostas med anslag frånSvenska institutet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör ta initiativ tillatt frågan om kränkningarna av de mänskliga rättigheternai tas upp i olika internationella organ.
mot · GH02U645 · 1994-01-25 00:00:00 — som internationellt har gott rykte som medlareoch problemfixare inom diplomatin över världen, inte minsti FN-sammanhang, bör ta sitt ansvar och omedelbartförsöka nå en lösning på det snart halvsekelgamlaproblemet mellan (fastlandet) och republiken problem som bottnar i en kvarstående problematikfrån inbördeskrigets dagar, m.a.o. ingen dagsaktuellproblematik, har skapat låsningar för att bli erkäntsom en självständig oberoende stat. Den underliga situationsom gör att bägge regimerna gör gällande att de är denlagliga regeringen skulle nog utan alltför mycket diplomatikunnas undanröjas då med all säkerhet bägge parterna inserdet orealistiska i sina krav. Bägge parterna räknas av deflesta länderna som självständiga stater; är dock avde flesta ej erkänt som oberoende stat. Detta måstehärledas till påtryckningar från mainland ty Taiwanuppfyller de krav man rimligen kan ställa på en självständigstat. Man har förmåga att hävda sitt territorium, man harett demokratiskt styre, man har ingen främmande truppinom sitt territorium.Det faktum att 1950 erkände mainland Chinaskall i detta sammanhang ej behöva vara ett hinder då manäven en gång erkänt och erkänt baltstaternassuveränitet, trots att krafter i fortfarande hävdar attde är sovjetiska områden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ta initiativ till attskapa förutsättningar för erkännande som ensjälvständig suverän statsbildning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt erkännerTaiwan när dessa förutsättningar föreligger.
mot · GH02U701 · 1994-01-25 00:00:00 — En gemensam tid i Jag återkommer med motion i denna fråga trots attriksdagen för sin del inte var beredd att ställa upp bakomdet yrkande som jag framförde och 1993. Olika händelser och skeendenunder det gångna året gör att en gemensam tid i Nordenkänns ännu mer angelägen.Sverige, och tillämpar samma tid.Finland däremot ligger före de tre övriga nordiskaländerna. tillämpar som ,, och . , ochDanmark tillämpar som övriga Västeuropa.Detta orsakar problem bl.a. eftersom arbetsdagen iFinland, jämfört med de övriga tre nordiska länderna, blirförkortad. Detta försvårar olika kontakter ochkommunikationer över Östersjön.Trafiken, såväl till lands som till sjöss och i luften, skullemå väl av en tidsharmonisering. En tidsmässigharmonisering av arbetsdagen skulle öka den gemensammaarbetstiden. i hela den nordiska regionen skulleockså göra det lättare att följa radio- och TV-sändningaröver gränserna. En betydande barriär i den nordiskasamhörigheten skulle raseras och det skulle kunna få storpsykologisk betydelse och underlätta den fria rörlighetenför såväl personer som varor över gränserna. Det pågår enintegrationsprocess i . Mot den bakgrunden är ettenhetligare en del i den processen.Det bör nämnas att näringslivet i de nordiska ländernaunder efterlyst en gemensam nordisk ochvästeuropeisk tid. när det pågår en omfattandeintegrationsprocess i är det viktigt, och tidpunktenden rätta, att rasera de tidsgränser som tillhör en gången tid.Frågan bör av tas upp i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en gemensam tid i de nordiskaländerna.
mot · GH02U702 · 1994-01-25 00:00:00 — Industrins utsläpp från olika industrianläggningar harvarit och är i alltför många fall fortfarande ett hot motmänniskors liv och hälsa och vår gemensamma miljö. Undersenare år har vi blivit alltmer uppmärksammade på denbesvärliga miljösituationen på i nordvästraRyssland. Den stora mängden utsläpp där har ocksåpåverkat naturen i norra . släpps uttonvis av gift i luften. Delar av dessa föroreningar spridsäven till den svenska fjällvärlden. är intemindre än en miljöbomb.Situationen i Montjegorsk är synnerligen besvärande.När det gäller utsläppen från smältverken i Montjegorsk ärsärskilt Nordfinland utsatt. De skadliga utsläppen är långtöver naturens egen toleransgräns. Man måste ta med ibilden att naturen så långt norrut är ytterst sårbar. Helaskogsområden har slagits ut och på dessa platser finnsnumera endast enstaka kvarvarande träd, som är sjuka ochdöende. En av ''miljöbovarna'' är fabriken somdagligen vräker ut stora mängder svaveldioxid, fluorväteoch klor. Tillsammans med gaserna hamnar också olikametallföreningar i atmosfären. Men Severonikel är tyvärrinte det enda företaget i som smutsar ned. Därfinns ytterligare ett 30-tal enheter som bidrar tillmiljöförstöringen.Det allra största problemet på ärförmodligen ändå svavelutsläppen frånnickelframställningen. Företag som är belägna nära norskagränsen på ryska sidan släpper ut stora mängdersvaveldioxid. I och kommer utsläppenhuvudsakligen från kol och olja från ett stort antal småkällor och i betydligt mindre mängder.Eftersom den mycket stora mängden utsläppsvaveldioxid på den ryska sidan kommer från en och sammaplats borde det vara förhållandevis lätt att åtgärda dettatekniskt.De delar av som främst påverkas av utsläppen ärTornedalen och området norr om linjen --upptill Treriksröset. Detta är ett kargt område och utsläppenkan medföra att trädgränsen förflyttas nedåt.Det är därför ytterst angeläget att driver påförhandlingarna med för att få till stånd enminskning av de föroreningar som släpps ut och då i förstahand en minskning av svaveldioxidutsläppen. Ett samfälltagerande från de nordiska länderna inom ramen är angeläget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att driverpå förhandlingarna med för att få till stånd enminskning av utsläppen från den starkt förorenandeindustrin på .
mot · GH02U703 · 1994-01-25 00:00:00 — Allt fler kärnkraftsexperter i västvärlden ifrågasätter deryska kärnkraftverkens säkerhet. Ryskakärnkraftssakkunniga menar själva att risken för en olyckai atomenergianläggningarna på kan vara upp tillhundra gånger större än vid motsvarande anläggningar iväst. Beroendet av atomenergin är dock mycket stort.Kraftverket i Poljarnij Sorij står för långt mer än hälften avkraftförsörjningen på , vilket gör det omöjligtatt helt ta anläggningen ur bruk.Men det är inte enbart kärnkraftverken som geranledning till oro. Allt fler uppgifter kommer somvisar att området kring har använts förexperiment med radioaktiva materiel och används fördumpning av bl.a. farligt kärnavfall. Den största faran avdetta löper naturligtvis lokalbefolkningen, menverksamheten utgör även ett hot mot hela Nordkalotten.Miljöfrågor är i allra högsta grad gränsöverskridande,vilket inte minst bekräftades i samband medTjernobylolyckan. Konsekvenserna av incidenten varallvarliga även för . Mot bakgrund av den rådandeekonomiska situationen och den politiska instabiliteten iRyssland behövs stöd, bistånd och samverkan för att ta itumed de överhängande riskmomenten inom kärnkraftensområde.Sverige bör tillsammans med övriga nordiska länder,framför allt och , initiera ett utökatsamarbete inom kärnsäkerhetsområdet. Det är avgemensamt nordiskt intresse att åtgärder vidtas för att ocksåpå lång sikt bistå med att skapa en hållbar ochmiljövänlig energiproduktion. De insatser som görs påkärnsäkerhetssidan är absolut nödvändiga, men på siktkrävs investeringar i andra former av energiproduktion.De nordiska länderna har lång erfarenhet avenergihushållning, som också är ett viktigt inslag isammanhanget. Möjligheterna till framtidaenergiöverföring från de nordiska länderna till Rysslandoch bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att inom ramenför det nordiska samarbetet aktivt verkar för att åtgärdervidtas beträffande kärnkraftssäkerheten på .
mot · GH02U705 · 1994-01-25 00:00:00 — Alla de nordiska länderna har viktiga intressen atttillvarata i europeiska sammanhang. Oavsett resultatet avmedlemskapsprocessen kommer det fortsatta nordiskasamarbetet att påverkas av den europeiska integrationen.Ett av de viktigaste elementen är . Det kommeratt ha en central roll under de närmaste åren.Genom den västeuropeiska integrationen kommergemensamma regler att utformas på ett stort antal områdensom sedan gammalt har en viktig plats i det nordiskasamarbetet.Arbetet med att harmonisera lagstiftningen i ärden äldsta formen för nordiskt samarbete. Det inleddesredan år 1872 vid det första . År 1993antog ett särskilt program för det nordiskalagstiftningssamarbetet. I programmet, som omfattarfemårsperioden --1998, konstateras att den europeiskaintegrationsutvecklingen medför att lagstiftningssamarbetetkommer att ändra karaktär.För att upprätthålla den nordiska rättslikheten, är detviktigt att de nordiska länderna gemensamt förbereder deändringar i nationell lagstiftning som följer av EES-avtalet.Vi bör också eftersträva att nå fram till enhetliga lösningar,där ger möjligheter. Ett sådant samarbetemedför resursbesparingar genom att länderna kan göra enarbetsfördelning och härigenom utnyttja varandraserfarenheter.På områden som faller utanför , t.ex.process- och straffrätten, familjerätten och sjörätten, är detviktigt att fortsatt eftersträva en likartad nordisklagstiftning.Den kanske viktigaste uppgiften i det nordiskasamarbetet är att få till stånd ett löpande samråd mellanländerna. Den nordiska klausulen i gerförutsättningar för att det nordiska samarbetet kan fortsättaoch utvecklas i den utsträckning, som ett sådant samarbeteinte hindrar att fungerar tillfredsställande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fortsatt nordisktlagstiftningssamarbete i syfte att upprätthålla den nordiskarättslikheten.
mot · GH02U708 · 1994-01-25 00:00:00 — Samarbete mellan och Hedmarks fylke Frågan om kommun-, landstings- och länsstyrelsersmöjligheter att samarbeta över riksgränserna har på sistoneökat i omfattning. I och inom Hedmarksfylke/län har vi utarbetat ett närasamarbete mellan berörda organ på ömse sidor omriksgränsen. Trots ihärdiga försök att mer eller mindre''riva'' gränserna mellan län/fylken och berörda kommuner,återstår trots energiska försök till långtgående samarbeteännu en rad hinder i vägen. Befolkningen på båda sidor omgränsen och våra förtroendevalda möter än oftastoförståelse hos de centrala myndigheterna i ochOslo. Det är ofta centralbyråkratin i de båda huvudstädernasom lägger hinder i vägen för ett alltmera nära och utvecklatsamarbete, lokalt och regionalt. Det krävs ett utökatinformations- och utvecklingsarbete på båda sidor omgränsen och i det samarbetet bör de båda regeringarnakänna sitt ansvar och stötta gränssamarbetet. harall anledning att vidareutveckla gränssamarbetet västerutmot gränstrakterna i Hedmarks och andra närliggandefylken. Närheten till och de satsningar somsker på flygtrafik och järnvägssatsningar berör positivt,indirekt vår egen arbetsmarknad. Av tradition har vi inomberörda gränsområden tid efter annan kunnat hjälpavarandra under skiftande hög- och lågkonjunkturer.Tusentals värmlänningar och norska vänner inomnärliggande fylken på andra sidan hartillsammans löst frågorna på ett för berörda gränstraktertillfredsställande sätt, trots centralbyråkratins avvisandeställning till lokala och regionala initiativ.Vi i de nordiska länderna och inte minst ochNorge har traditionsrika band som vi nu i samband med enökad internationalisering bör stärka. Regeringen i Sverigebör ta initiativ till att fördjupa det regionala samarbetet ochmed alla till buds stående medel söka bryta ner den centralamaktelitens och byråkratins avvisande hållning till ett meranära och utvecklat lokalt, regionalt samarbete. Det må gällaallt ifrån skattelagstiftning, till tull, polissamarbete,arbetsmarknad, näringsliv och transportnäringen. Densvenska regeringen bör ta initiativ och tillsammans med dennorska regeringen överbrygga de centrala ochregional/lokala motsättningarna i syfte att få till stånd ett änmera konstruktivt och fruktbart samarbete vidgränstrakterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av detgränsregionala/lokala samarbetet med målsättning att få tillstånd en avreglering av en rad centrala beslut som fattasi och .
mot · GH02U802 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett internationellt utbildningscentrum i har behov av nya arbetstillfällen, framförallt arbete som kompletterar det bortfall som uppstår inomtungindustrin och dess omstruktureringar. De nyaarbetstillfällena skulle också höja utbildningsnivån i länet.Det råder ett skriande behov av utbildning i de baltiskastaterna, men också i andra östeuropeiska länder, i förstahand inom vård och omsorg samt andra områden såsomutbildning av tullpersonal. Det vore en angelägenhet tillgagn för och de länder som kommer i frågaom utbildningsbistånd.Tänkt förslag till rekrytering skulle vara att den läggs påde biståndsorgan som är verksamma i dessa länder.Utbildningen skulle kunna vara dels relativt kort och avgrundläggande karaktär, dels längre fortbildning inomvårdorganisation.Vad beträffar utbildningsbistånd för tullpersonal pågårredan ett utbyte på rikstullsnivån med de baltiska staterna.Generaltullstyrelsen skulle kunna varautbildningsanordnare och ansvarig myndighet förrekrytering till denna utbildning.Huvudansvarig för utbildningscentrumet skulle kunnavara . Dessutom finns ledigalandstingslokaler såväl för utbildning som för boende t.ex.före detta sjukhus som inte används. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett internationelltutbildningscentrum i .