mot · GH02Ub705 · 1994-01-25 00:00:00 — En konstnärlig fakultet vid I samband med högskolereformen 1977 inordnades deseparata konstnärliga högskoleenheterna i --, , Konstindustriskolan ochValands konstskola -- som institutioner i Göteborgsuniversitet. Detta var i överensstämmelse medintentionerna i den då aktuella högskolereformen att ge deolika postgymnasiala utbildningarna samma ställning ochmöjlighet till forskningsanknytning. Motsvarandehögskoleenheter i skulle också inordnas i störrehögskoleenheter men motsatte sig detta mycket starkt,varför undantag från principerna gjordes i det slutligabeslutet om högskolereformen. Utbildningsdepartementetoch UHÄ har sedan gjort många försök till ensamorganisation av de konstnärliga utbildningarna iStockholm genom utredningsuppdrag, men det har inte förttill något förändrat resultat hittills.De konstnärliga utbildningarna vid Göteborgsuniversitet beslöt efter högskolereformen attutveckla ett samarbete för att effektivt utnyttja fördelarnaav den nya strukturen. Genom anslutningen till Göteborgsuniversitet fick de konstnärliga utbildningarna en självklarforskningsanknytning till flera vetenskapliga fakulteter. Detinbördes samarbetet mellan de tidigare särskildakonstnärliga utbildningarna visade sig också fruktbart ochledde till nya konstnärliga utvecklingsprojekt. Redan 1980bildades vid ett provisoriskt fakultetsorgan fördet konstnärliga utvecklingsarbetet, vilket ärmotsvarigheten till forskning inom de konstnärligakunskapstraditionerna. Detta organ omvandlades 1991 konstnärlig sektion inom humanistisk fakultet, som eninterimistisk lösning inför bildandet av en särskildkonstnärlig fakultet.Högskolereformen har inte medfört, att dekonstnärliga kunskapstraditionerna har en formellt starkareställning i högskolan än förut, snarare tvärtom. De olikavetenskapliga kunskapstraditionerna representeras enligthögskolebestämmelserna av fakulteter.Fakultetsnämnderna ansvarar för forskningen och kan ävenvara ansvariga för grundutbildningen inom sammakunskapsområde. För de konstnärliga kunskapsområdenafinns däremot inga fakulteter, trots det under 15 åretablerade konstnärliga utvecklingsarbetet och ensystematisk utökning av antalet konstnärliga professurer ilandet.Göteborgs universitet har hävdatinrättandet av en särskild konstnärlig fakultet, medbefogenhet att utveckla de specifika konstnärligakunskapstraditionerna i utbildning och konstnärligtutvecklingsarbete. Orsakerna till att hittillsinte vunnit gehör torde vara två:a) Begreppet fakultet har varit förbehållet detidigare etablerade traditionerna för kunskapsutvecklinginom området, det som varje område definierar somforskning. (Några av dessa fakultetsområden har kriterierför forskning, som i många avseenden kan jämföras medkonstnärliga kriterier för kunskapsutveckling. )b) De 7 konstnärliga institutionerna i harännu inte funnit några gemensamma former för denkonstnärliga kunskapsutvecklingen, än mindre församspelet med de vetenskapliga disciplinerna.De konstnärliga institutionerna vid Göteborgsuniversitet har under arbetat för att ta till vara deunika möjligheterna som det samlade erbjudit.Det konstnärliga utvecklingsarbetet har varit mycketdynamiskt och har därför fått speciellt gehör vid den årligaanslagstilldelningen mellan universiteten i landet.Samarbetet mellan utövande konst och vetenskap inommusikområdet har inte bara resulterat i en institutionellsamordning, utan också en ny variant av forskarutbildningav kreativ art. De doktorsavhandlingar ochforskningsresultat som blivit resultat av denna utvecklinghar väckt internationell respekt. har också iövrigt tagit vara på de möjligheter, som samordningen ger,exempelvis genom kompetenshöjande utbildning för lärarei konstnärliga ämnen och inrättande avforskarassistenttjänster i de områden av musikvetenskap(interpretation och opera) och litteraturvetenskap(dramaturgi) som är mest relevanta för den konstnärligautvecklingen. Men denna kunskapsutveckling har hittillsfått ske på berörda vetenskapsområdens villkor. Demöjligheter som finns i några av våra grannländer (Finlandoch ) att anordna en forskarutbildning ochforskningsverksamhet av i huvudsak konstnärlig art finnsännu inte.Trots att det inte formellt finns någon konstnärligfakultet, har inrättat en särskildnämnd fr.o.m. , som handhar såväl utbildningsom utvecklingsarbete inom det konstnärliga området.Denna nämnd benämns Konstnärliga fakultetsnämndenoch har samma organisatoriska ställning inom universitetetsom de vetenskapliga fakultetsnämnderna. Nämnden harfortsatt det utvecklingsarbete som gjorts av tidigaremotsvarande nämnder vid . Den har redan frånbörjan koncentrerat mycket av sitt arbete motkunskapstraditioner och teoriutveckling inom de olikakonstarterna, inte minst därför att detta har stor betydelseför den kontinuerliga kvalitetsutveckling som skall ske ihögskolan. Medel har avsatts för att inom bildkonst- ochdesignområdet bedriva en forskarutbildning efter ihuvudsak konstnärliga kunskapskriterier, medianspråktagande av all den konstnärliga och vetenskapligakompetens som finns samlad inom universitetet.Göteborgs universitet har således sedanhögskolereformen 1977 arbetat för en kunskapsutvecklinginom det konstnärliga området som varit i linje med debeslut då fattade. Samarbetet med de etableradevetenskapliga fakulteterna har utnyttjats och givitbetydelsefulla resultat. Men ett fortsatt ensidigt beroendeav de nuvarande vetenskapliga disciplinerna för forskningoch forskarutbildning inom de konstnärliga områdenaskulle snedvrida kunskapsutvecklingen. Därför börriksdagen nu stödja, att inom ramenför sin verksamhet får inrätta en särskild konstnärligfakultet, med möjligheter till artegen kunskapsutvecklingoch motsvarighet till forskarutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta en konstnärlig fakultetvid .