ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub52 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. I propositionen föreslås att forskningen vid de mindreoch medelstora högskolorna förstärks. Detta möjliggörsgenom avsättning ur Fond 92-93 till en stiftelse varvidavkastningen går till forskningsinsatser.Enligt förslaget bör stiftelserna, upp till en viss nivå,normalt , kunna svara för delfinansiering avsådan forskning, förutsatt att icke-offentliga intressenter, iförsta hand det regionala näringslivet, är beredd attlångsiktigt svara för resten.Högskolorna har i och med reformen 1993 erhållit grad av frihet. Denna frihet måste innebära atthögskolorna själva har att avgöra vilka forskningsområdenman är mest intresserade att arbeta med. Enligtpropositionen skall i första hand det regionala näringslivetprioriteras vid fördelning av resurser. Innebörden av dennabegränsning blir att högskolor som redan har eller har föravsikt att i sin forskningsverksamhet knyta an till detnationella eller internationella näringslivet begränsas. Vianser att högskolorna bör behålla sin frihet att väljasamarbetspartners.Ett annat argument för att ta bort den reglering sompropositionen anger är att de mindre och medelstorahögskolorna har olika villkor beroende på i vilkenregion de är verksamma och hur näringslivet i denna regionär sammansatt. Ett antal högskolor, t ex ,är belägna i regioner där näringslivssammansättningen tillstor del domineras av mindre och medelstora företag. Dessaföretag saknar i stor utsträckning såväl tradition somekonomiska förutsättningar för större forskningsprojekt.Slutligen vill vi peka på den styrning av forskning, moti stort sett endast ekonomi och teknik, som propositioneninnebär. Vid flera högskolor, främst de medelstora,förekommer väl utvecklade samhällsvetenskapliga ochhumanistiska institutioner med såväl grundutbildning somviss forskning och forskarutbildning. Verksamheter somäven kommer de offenliga intressenterna till delmissgynnas. Exempel härpå är landstingens, kommunernasoch de statliga myndigheternas verksamhetsområden.Forskning inom denna del av samhället kommer, ompropositionens intentioner genomförs, att vara hänvisad tillde större universiteten. är koncentrationentill mycket stor vad gäller densamhällsvetenskapliga och humanistiska utbildningen ochforskningen. Genom den föreliggande propositionenförstärks denna koncentration ytterligare. Detta kan enligtvår mening inte främja valfriheten och mångfalden inomhögskolan.Vi anser att begränsningen vad gäller intressenterna ochprocentsatserna bör undanröjas och medlen bör avstiftelsen tilldelas högskolorna efter sedvanligtansökningsförfarande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna.
mot · GH02Ub54 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Nationellt riskcentrum i KarlstadI propositionen talas om nödvändigheten av samverkanmellan militär och civil forskning. har underen rad av år föreslagit överföringar av medel från denmilitära sidan till den civila. Vi har också menat att vissöverlappningsforskning förekommit och pekat på detresusslöseri detta innebär.En ökad civilisering av den militära forskningen leder tillatt den på ett kraftfullare sätt kan användas till merlångsiktiga mål för fred och nedrustning. I dessasammanhang är riskhantering av olika slag en mycket viktigfaktor. Utan att närmare gå in på dess olika innebördermenar vi att det är angeläget att säkerställa och utveckla densvenska kompetensen inom dessa områden.Det nationella Riskcentrum som finns uppbyggt iKarlstad bör därför tillerkännas medel för sitt fortsattaarbete. Enligt uppgifter vi inhämtat torde medelsbehovetför uppgå till den blygsamma siffranav ca . bör enligt vår meningge regeringen i uppdrag att på lämpligt sätt garantera enfinansiering av nämnda verksamhet. En överföring avanslag från FOA är en möjlighet. I annat fall utesluter viheller inte att del av de eventuellt utskiftadelöntagarfonderna kan användas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av Riskcentrum iKarlstad.
mot · GH02Ub55 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. I propositionen lämnas förslag för att stärkaförnyelsekraften och kvaliteten i svensk forskning.Som ett led i den slutliga avvecklingen av FOND 92-94föreslås att medel avsätts för en rad ändamål inom ramenför stiftelser. Därmed föreslås även tillkomst av enorganisation med arbetsnamnet Internationellamiljöuniversitetet i anslutning till verksamhet som nubedrivs vid Lunds universitet.Detta blir en stor satsning som destineras för specielltverksamheten i som andra universitet, ävenden miljövetenskapliga forskningen, får bedrivaverksamhet på betydligt blygsammare villkor.Ett internationellt miljöuniversitet borde i ställetomfatta flera svenska universitet. Profilering vid varjeuniversitet blir naturligtvis möjlig även vid en sådanuppläggning.I finns CMF). Tillkomsten av CMF har inneburit enbetydande samverkan mellan ,, FOA 4 och Lantbruksuniversitetet.Den grundläggande uppgiften är att främjamiljövetenskaplig forskning och speciellt fyra områden harprioriterats: energianvändningens inverkan på hälsa ochmiljö toxiska ämnens hälso-och miljöeffektermiljöpåverkan av storskaligt markutnyttjande hälso- ochmiljöeffekter av mikroorganismer.De naturvetenskapliga och medicinskaforskningsområdena har betonats. CMF ser som enviktig uppgift för det framtidsinriktade arbetet att ifortsättningen inbegripa även de samhällsvetenskapliga ochvissa av de humanistiska forskningsområdena iverksamheten.För att utveckla forskning och utbildning i hela Sverigebör därför i tillföras enförstärkning av ekonomiska medel. En omfördelning avmedlen inom stiftelsens ram bör därför kunna ske för attäven stärka förnyelsekraften och kvaliteten förmiljöforskning i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt miljöuniversiteti och om behov av utveckling och förstärkning i .
mot · GH02Ub58 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. I proposition 1993/94:177 gör regeringen bl a ettklarläggande av vad som gäller i fråga om disposition ochförvaltning av universitetens donationsfastigheter.Avsikten är att kodifiera gällande ordning, nämligen attstaten i enlighet med förutsättningarna för donationernabehåller egendomen och ser till att den används för avsettändamål. Till yttermera visso har ingen donerad fastighetöverlåtits till bolag.Regeringen markerar i sin skrivning att vad som ihuvudregeln sagts om fastigheter som donerats tilllärosätena också rimligen bör gälla fastigheter som harförvärvats i utbyte mot den ursprungligen doneradeegendomen. Vidare anges som princip attdonationsfastigheter som sedermera förkovrats med statligamedel skall förbli i statlig ägo, eftersom byggnaden ochannat som ingår i fastigheten numera inte kan skiljas ut frånfastigheten utan särskild lagstiftning. I konsekvens meddetta senare bör emellertid också, enligt regeringen,omvänt gälla att, om ett lärosäte använt medel från endonation för investering i en statlig, icke donerad fastighet,detta inte kan åberopas för att en sådan fastighet skall börjabehandlas som donationsfastighet.Enligt vår tolkning innebär detta att de storabyggnadsbestånd som i och uppförts medstatliga medel på donationsmark skall förvaltas av s.k.statsorgan. Detta torde utesluta en upplåtelse av markenmed tomträtt samt försäljning av de byggnader sombekostats med statliga medel.Men konsekvensen av regeringens resonemang blirockså att staten fritt kan förfoga över de byggnader somuppförts helt eller med stort inslag av donerade medel påstatlig mark. Exempel på detta är nya donationer somutnyttjas till att bygga Ekonomicentrum i i . Därmed skulle det varamöjligt att överlåta dessa till ett statligt fastighetsbolag.Vi ifrågasätter om detta varit avsikten. Frågan börprövas ytterligare. För att få en praktiskt fungerandelösning bör, om enighet föreligger mellanregering och berört lärosäte, det vara möjligt för staten attupplåta mark med tomrätt till ett statligt bolag. Med anledning av ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt förfogande överdonationsfastigheter.
mot · GH02Ub61 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Stiftelse för industriell miljöekonomiI propositionen finns ett förslag om en stiftelse som stödför ett internationellt miljöuniversitet i . Förnärvarande är detta en avdelning för industriellmiljöekonomi inom . Enligt förslaget skadenna avdelning med stiftelsens pengar garanteras en stabilgrund för verksamhet i , och , Frankrike.Vid avdelningen finns en professur som delvis finansieras avStatens naturvårdsverk. Den utvärdering som skett påuppdrag av samma verk och som genomförts avinternationell expertis har gett avdelningen goda omdömenvad avser forskning, undervisning och kunskapsspridning.Men pågår en rad olika forsknings- ochutbildningsprojekt för en bättre miljö vid iLund men också vid övriga högskolor i . Det finnsockså nationella och internationella forskargrupper som haridéer inom området.Det är ologiskt gentemot andra tidigare beslut om striktavetenskapliga bedömningar att välja ut en avdelning ochgarantera dess fortlevande via en stiftelse. Självklart måsteolika projekt med inriktning mot industriell miljöekonomifå konkurrera om stiftelsens pengar utifrån en vetenskapligbedömning och i konkurrens med andra vetenskapligaprojekt.Det finns förvisso olika sätt att ge stöd tillmiljöforskningen. gav t.ex. med anledning avavvecklingen av löntagarfonderna medel i tidigareforskningsbeslut till en stiftelse för miljöstrategiskforskning -- Mistra. Det uppdraget innebar att utvecklamiljöforskningen och inom den forskarutbildningen i landetsom en strategisk resurs.Jag anser att den nu aktuella stiftelsen bör förvaltas ochmedlen disponeras av . Syftet ska vara attmedlen ska ge stöd till forskarmiljöer i men också tillandra forskarmiljöer med inriktning mot industriellmiljöekonomi. Det bör även klarläggas om stiftelsendisponerar avkastningen eller även kan arbeta medavveckling av kapitalet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den aktuella miljöstiftelsenbör ingå i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om syftet med stiftelsen.
mot · GH02Ub62 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Ytterligare klarlägganden krävs om universitetensdonerade fastigheterDet är värdefullt att regeringen i proposition 1993/94:177underställer sin uppfattning gällande det rättsligaförhållandet för de donationer/ gåvor i mark och fastighetersom universiteten mottagit under tidernas lopp.Å ena sidan läggs fast att de villkor som är knutna till endonation/gåva ska respekteras av staten lika väl som avandra som tar emot gåvor på vissa villkor. Propositionenklarlägger att respekten även gäller om den ursprungligagåvan/donationen/marken/fastigheten har bytts emot någotannat, förändrats eller förkovrats med statliga medel.Å andra sidan lägger man fast att detta inte kan åberopasi de fall där donerade medel används för att förändra ochförkovra statliga icke donerade fastigheter.Detta betyder att gamla donationer till universiteten iUppsala och inte kan överföras till det statligafastighetsbolaget utan ska förvaltas av statsorgan. Medannyare donationer som använts till att bygga upp något påstatlig mark, t.ex. i , kanöverföras till det statliga fastighetsbolaget.En fråga kvarstår. Vem som ska vara förvaltare av degåvor/donationer som inte bör överföras tillfastighetsbolaget av respekt för donationsvillkoren? Skalldet vara respektive universitet eller ?Likaså kvarstår frågan hur man ska få en rationellförvaltning av byggnader och mark i de fall de juridiskt intekan hänföras till samma ägare. Jag anser att principen skallvara dels att förvaltningen av donerade fastigheter inormalfallet ligger hos respektive universitet, dels attbyggnader och mark så långt som möjligt hålls samman viaantingen äganderätt eller tomträtt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förvaltning av donationer.
mot · GH02Ub63 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. En snabb utveckling av kvalificerad forskning är ettvillkor för en snabb tillväxt i vårt land. Alltför länge har vårtland halkat efter i konkurrensen. För kvalificerad forskningfordras en tillräckligt stor kreativ massa, vilketerfarenhetsmässigt innebär universitetsmiljö. Vanligenanses ett universitet behöva en miljon invånare somerforderligt ''''. Det torde innebära att kan,och bör, kunna ha ytterligare två universitet.Men det är alls inte självklart att ,som redan har två universitet (och ),utan vidare skall få ett tredje universitet. Visst finns detanledning att samordna vissa smärre högskoleenheter isödra , men detta kan väl så framgångsrikt görasmed det befintliga . Det är heller inte så attsödra är den ort som är den naturliga för utbytemed tidigare kommuniststater eller deBaltiska länderna. , och ligger bättretill.Förslaget om samordning i södra föder enklar oro att detta i förlängningen ger ett tredjeuniversitet, utan att detta föregåtts av någongenomgripande analys av vad som är den för landetlämpligaste strukturen för universitetsväsendet. Inteosannolikt vore det bättre att bygga ut de tidigareuniversitetsfilialerna.Det finns all anledning att noggrant utreda antal,storlek, inriktning och lokalisering för den framtidauniversitetsstrukturen, innan steg tags på vägen mot etttredje universitet i . Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om universitetsstrukturen och etttredje universitet i .
mot · GH02Ub66 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Regeringen konstaterar i propositionen att Stockholmslän lider brist på högskolekapacitet. Alltför få av länetsungdomar går vidare från gymnasiet till högre utbildningsamtidigt som anmält att man intekan klara av en ytterligare ökning av utbildningensomfattning.Bristen på högre utbildning är särskilt påtaglig i densödra delen av länet. kommuner har därför, istor politisk enighet, satsat stort engagemang och avsevärdaresurser på att öka högskolekapaciteten i länet i allmänhetoch på i synnerhet. Studerandeunderlaget påSödertörn är stort och efterfrågan på högskoleutbildning ärdärför långt större än utbudet kan täcka -- trots de redangjorda satsningarna.För närvarande finns drygt 4 000 utbildningsplatser påhögskolenivå i Södertörnskommunerna fördelade enligtföljande:Botkyrka400 platserGrafisk utbildning, språk och kommunikationHaninge830 platserTeknik, ekonomiHuddinge1 780 platserMedicin, naturvetenskapSödertälje1 155 platserTeknik, pedagogikMellan de olika utbildningarna och kommunerna är enomfattande samverkan i en nätverksstruktur underuppbyggnad. Samverkan svarar väl mot behovet avtvärvetenskapligt uppbyggda utbildningar som gerkvalificerad, internationell och näringslivsinriktadkompetens. Det lokala näringslivet spelar därvid enavsevärd roll i utbildningssatsningarna.I den finns således redan väl fungerandehögskoleenheter som kan utgöra den kompletterandeuniversitetsstruktur som måste erhållaoch som också föreslås i regeringens proposition.En högskoleutbildning på i , som ipropositionen anges som ett möjligt lokaliseringsalternativkan, vad gäller de konstnärliga inriktningarna, utgöra ettkomplement till den redan etablerade nätverksstrukturenoch högskolesatsningarna i den . Detta fårdock inte innebära att utvecklingen av redan gjorda ochplanerade högskolesatsningar på försvåras ellerförhindras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden avhögskolestrukturen i södra del.
mot · GH02Ub72 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Om ska klara av konkurrensen från Sydostasienoch andra snabbt växande ekonomier måste vårindustri vara på topp när det gäller tekniskt kunnande ochutveckling. Inte minst när det gäller omställningen mot mermiljövänlig produktion och produkter som är på gång i helavärlden är det oerhört viktigt att vara en spjutspets. Det är istor utsträckning där de nya jobben finns. För att klara dettakrävs kunskaper. ligger internationellt sett dåligt tillnär det gäller andelen anställda med högre utbildning inäringslivet.Därför är det bra att regeringen nu satsar mer på högreutbildning och forskning i avsikt att öka denna andel. Menett av de stora problemen är att allt färre ungdomar vill ägnasig åt industriell produktion, där det allt oftare ställs kravpå en längre teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Detgör att det ökande platsantalet är svårt att --91 fanns 14 500 studieplatser påuniversitet och högskolor som krävde s k NT-behörighet.1992--93 hade antalet ökat till 18 800. blirrekryteringsbehovet åtminstone 25 000 enligt dennaproposition.1993 lämnade ca 17 000 elever gymnasiet med NT-behörighet. beräknas de bli färre än 14 000.Redan hösten 1993 var antalet högskoleplatser större än detreella antalet behöriga sökande. Prognoserna pekar på att denna skillnad blir så stor som ca40 %. En del av studieplatserna kan fyllas av studenter somgenomgått ett tekniskt basår, dvs kurser i högskolans regisom ger gymnasieskolans NT-behörighet. Ändå kantusentals studieplatser stå tomma eller ges annan inriktning.Detta är ett nationellt problem som kan förpassa Sverigetill ett andraklassens industriland där vi tvingas konkurreramed låga löner. Det måste vi med alla medel förhindra. Detär nödvändigt att väcka intresset för teknik ochnaturvetenskap hos barn och ungdomar i alla åldrar -- frånförskola och upp genom hela skoltiden. Det finns mångaintressanta projekt runt om i landet som visat sigframgångsrika men det är inte tillräckligt utan måste spridastill hela skolväsendet.För att satsningen på ökade högskoleplatser ska bliframgångsrik måste den alltså byggas under medförberedande arbete i hela skolväsendet. Annars riskerar viatt satsningen blir ett slag i luften.Enligt min uppfattning bör resurser från Fond 92--94avdelas för forsknings- och utvecklingsarbete för att ökaintresset för teknik och naturvetenskap både hos flickor ochpojkar i hela skolväsendet från förskola och uppåt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att resurser ur Fond 92--94 böromfördelas till ett omfattande forsknings- ochutvecklingsprojekt för att öka intresset för teknik ochnaturvetenskap hos barn och ungdomar.
mot · GH02Ub76 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. I samband med den allmänna motionstiden har viutvecklat våra tankar kring lokaliseringen av en ny tekniskhögskola till . Vi upprepar nu det kravet.Sedan januari har de mer allmänna formuleringarnakring lokalfrågan utvecklats i positiv riktning. Gamlakontors- och industrilokaler finns att tillgå vid OutocompuCoppers (gamla Metallverken) anläggning i stor förvåning läser vi nu i propositionen hurutbildningsministern argumenterar mot en nyetablering ochmot vår motion. ''...I den utbildningspolitiska debatten haraktualiserats...'' Vi finner det anmärkningsvärt attregeringen talar mot etableringen av en sjätte tekniskhögskola. Det är hög tid att fundera på de centralautvecklingsfrågorna inom vårt näringsliv, och den tekniskautbildningen hör definitivt dit.Vi beklagar regeringens brist på regionalpolitiskttänkande - också i denna fråga. Propositionens tal om enexpansion av naturvetenskaplig och teknisk utbildning vidbefintliga lärosäten, har helt bortsett från de möjlighetersom finns för en expanion i , med verksamheten som grund.I , och i kringliggande kommuner och län finnsett flertal företag med högteknologisk verksamhet samtinternationell förankring. Vi menar att detta, tillsammansmed etableringen av den tekniska högskolan bör geMälardalen unika möjligheter att stimulera det tekniska ochnaturvetenskapliga studieintresset hos ungdomar inomregionen. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en tekniskhögskola i .
mot · GH02Ub78 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Exponering för metaller är ett hälsoproblem för mångamänniskor i och i världen. Metaller som kan orsakaskada omger oss överallt. Bly från industrier och frånbilavgaser som fortfarande finns i miljön, kadmium frångödsel och från industriprodukter, kvicksilver frånpappersindustrin, från tandläkarmottagningar och frånamalgamfyllningar är bara några av de källor till skadligexponering som finns omkring oss. Trots detta ärkunskaperna begränsade om hur metallerna tas upp ikroppen på människor och djur, vilka effekter de har påhälsan och hur man inom vården skall behandla människormed metallförgiftningar. Inte minst i länder i östra områden där människor och miljö är mycket svårtdrabbade av metallbelastning och där behovet av insatser ärstort.Metallbiologiskt Centrum i , som bedriverforskning om metallers biologi, är ett samarbetsorganmellan , ,, Akademiskasjukhuset, Geologiska Undersökning och Uppsalakommun. Metallbiologiskt Centrum vill snabbt ocheffektivt öka kunskaperna både om de livsnödvändigaspårelementen men också om metaller som orsakar skada.Genom de förslag om avveckling av bly och kvicksilversom behandlat har frågan omhälsoeffekter av amalgam blivit extra uppmärksammad ochmånga medborgare ställer sig frågan om de själva ärskadade av sina tandfyllningar. Sjukvården kan emellertidinte ge svar på deras frågor eftersom det ännu inte finnsmätmetoder som kan användas i den kliniska verksamhetensom kan visa om patienten har metallrelaterade sjukdomar.Därmed kan patienterna heller inte få bot för sin sjukdom.Nu måste amalgamets roll när det gäller att orsaka ellerförsvåra sjukdom noga utredas. Vid Amalgamenheten vidAkademiska sjukhuset, som är medlem i MetallbiologisktCentrum, har forskarna kommit långt när det gäller attdiagnostisera onormalt upptag av kvicksilver i kroppensceller hos patienterna. Även överkänslighetsreaktioner motmetaller tycks vara möjliga att diagnostisera genomblodprov. En hel del arbete återstår innan dessamätmetoder är allmänt tillgängliga inom vården. Därför ärdet viktigt att resurser ställs till förfogande så attdiagnosmetoder snabbt kan vidareutvecklas. Sjukvårdenmåste få redskap att skilja ut de patienter som inte mår braav metallexponering.För att utveckla de ovan nämnda mätmetoderna, för attsatsa mer på forskningen och information om metallersbiologi och för att utveckla samarbete inom ochinternationellt beräknar Metallbiologiskt Centrum att detinom deras verksamhetsområde behövs ca 40 miljonerkronor.I ett betänkande säger jordbruksutskottet attverksamheten vid Metallbiologiskt Centrum är viktig ochutgår ifrån att berörda myndigheter prövar möjligheternaatt göra erforderliga insatser för ifrågavarande forskning.En stiftelse för Metallbiologiskt Centrum i bördärför bildas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en stiftelse bildasför i .