mot · GH02N269 · 1994-01-25 00:00:00 — Lokal och regional näringspolitik har 45 000 svenska företag gåtti konkurs. Minskningen av den inhemska efterfrågan ärsannolikt den helt dominerande orsaken. Ett annatproblem, som framför allt drabbar mindre företag, ärbristen på riskvilligt kapital. Vi har mött många företagareoch produktutvecklare i , som förgäves försöktfå kapital till nysatsningar.I många län och kommuner pågår ett aktivt arbete föratt utveckla näringspolitiken. Länsstyrelse, regionalautvecklingsbolag, kommunernas näringslivsenheter m.fl.försöker hjälpa företag att komma igång och utvecklas.Problemet är att behoven är enorma, medan resurserna ärmycket begränsade. Vi föreslår därför ett ökat stöd till detlokala och regionala näringspolitiska arbetet.Lokala kraftcentraI en öppen ekonomi är det ofrånkomligt att händelser ivår omvärld ger s.k. dominoeffekter. 80-talets gigantiskafelspekulationer och efterföljande bank- och finanskrisdrabbar oundvikligen pressbyrån i , snickeriet iVikingstad och frisörskan i Finspång.Internationaliseringen är i grunden positiv. Den gersvenska företag en möjlighet att utvecklas. Men ökadstorskalighet leder till ökade risker. Därför behövs detlokala och regionala kraftcentra, inte minst för att mildradominoeffekterna. Med en decentraliseradriskkapitalförsörjning minskar de mindre företagensberoende av snabba och dramatiska förändringar iomvärlden.NulägetI dag finns bl.a. de regionala utvecklingsbolagen (f.d.utvecklingsfonderna), kommunernas näringspolitiskaenheter, nyföretagarlånen och starta-eget-bidragen för attstödja nya och gamla småföretag.Länsstyrelsen i satsade totalt12 i regionalt stöd. iValdemarsvik fick bidrag till sina framtidsinvesteringar,bidrag gavs till nyföretagarcentra på flera orter i länet, ettprojekt för kvinnliga företagare fick stöd etc.Det regionala utvecklingsbolaget spelar en viktig roll förmånga företag, inte minst när det gäller marknadsföring.Även kommunerna spelar en allt aktivare roll inomnäringspolitiken. kommun har etablerat ettsamarbete med Industri- och nyföretagarfonden. I de störrekommunerna finns kommunala näringspolitiska enhetereller kontor.Kommunal näringspolitikI SOU 1993:112 ges en beskrivning av den kommunalanäringspolitiken i . Slutsatsen är att danskakommuner har vidare ramar för sitt näringspolitiskaengagemang, och att de därför tillåts spela en större roll ände svenska kommunerna.Utredaren menar att det finns skäl att utreda de svenskakommunernas näringspolitiska arbete. Vad vi förstårefterlyser han en bred analys av nuvarande lagstiftning,ansvarsfördelning osv.Vi tror inte att det behövs en sådan heltäckandeutredning. Däremot är det angeläget att ge kommunernaoch landstingen, alternativt andra regionala organ, ökademöjligheter att stödja bildandet av lokala bolag, varsuppgift är att t.ex. hjälpa till med produktutveckling ochmarknadsföring.Riskkapital 80-talets bank- och finanskris var som sagts ovan delvisett storskalighetsproblem. Pengar investerades t.ex. ifastigheter långt bort, som ingen av de beslutande hade sett.I längden är internationaliseringens och storskalighetensfördelar fler än dess nackdelar. Däremot är det viktigt attförsöka begränsa nackdelarna.Det finns enligt vår mening anledning att stödja endecentralisering av bank- och finansinstituten. Bandenmellan bankerna och det lokala och regionala näringslivetbehöver stärkas. Det kan ske genom att staten använder sittinflytande av befintligt bankväsende. En annan möjlighet äratt uppmuntra nya intressenter, som har en ambition attbygga upp lokalt och regionalt förankrade verksamheter.EES-avtaletEES-avtalet innehåller som bekant regler beträffandeoffentlig upphandling. Ett ökat samarbete mellankommuner och företag behövs, dels för att öka kunskapenom de nya villkoren, dels för att förbättra svenska företagsmöjligheter att konkurrera internationellt. Vi tror att lokalautvecklingsbolag kan spela en roll när det gällerkunskapsuppbyggnad, marknadsföring m.m.Våra slutsatserVi menar sammanfattningsvis att de lokala och regionalanäringspolitiska resurserna behöver stärkas. Det kan skegenom att kraftigt öka de regionala utvecklingsbolagens ochlänsstyrelernas möjligheter att stödja nya och etableradeföretag.Kommunernas möjligheter att stödja företagen medmarknadsföring och produktutveckling, t.ex. i form avutvecklingsbolag, behöver utredas.Regeringen bör även på andra sätt bidra till skapandetav lokala och regionala kraftcentra, vilket är viktigt inteminst mot bakgrund av den ökande internationaliseringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat stöd till de lokalaoch regionala näringspolitiska insatserna.