mot · GH02Ub707 · 1994-01-25 00:00:00 — Statens insatser för forskning måste allokeras tillsektorer där effekterna av de statliga insatserna har störstbetydelse.För utvecklingen av det allmänna välståndet i landet ärdet väsentligt att bedriva forskning som ökar näringslivetsproduktionsförmåga. Statens satsningar på forskning måstegrundas på bedömningar av dels inom vilka sektorer som det på kort och längre siktfinns goda möjligheter att förbättra näringslivetsproduktionsförmåga dels inom vilka sektorer de statliga insatserna äravgörande för forskningens framskridande.TurismenTurismen är en expansiv näringsgren över hela världen.Omsättningsmässigt hör turismen till världens tre störstanäringar. Endast olje- och bilindustrin kan konkurrera idetta avseende.Den svenska turistnäringen har , av olikaskäl, kraftiga svängningar i efterfrågans omfattning ochinriktning. I ''Skattereformen och turismen'' R 1993:24 redovisasutvecklingen fram till och med . Effekterna avkronans depreciering har därefter fått ytterligare genomslagoch förbättrat den svenska turistnäringenskonkurrenssituation. Turistnäringen i omsätter ca100 miljarder kronor. Därav är utlänningars konsumtion 17miljarder kronor. Svenskarnas utlandsresande svararsamtidigt för resevalutautgifter på 40 miljarder kronor.Resevalutaunderskottet har sedan mitten på 1980-taletständigt ökat men har minskat efter kronans depreciering.Sysselsättningen i näringen i motsvarar ca 100000 helårsarbetstillfällen (200 000 hel- och deltid).Turistnäringen i har i flera avseenden godaförutsättningar att utvecklas så att den bidrar till att skapaytterligare välstånd för landet. Turistnäringen är mycketbetydelsefull såväl i storstäder som inom delar av landetsglesbygder. Näringen har stor regionalpolitisk betydelsebl.a. i norra , på och samt i landetskustområden.Turismen innehåller dessutom en helt annan dimension.Resor och rekreation är en viktig beståndsdel i vårtvälstånd. Tillgängligheten och nyttjandet är därför inte baraen näringslivsfråga utan i hög grad en socialpolitisk fråga.Universitets- och högskoleutbildningar riktade tillturistnäringenUtbildningar med särskild inriktning mot turistnäringenbedrivs vid vidMitthögskolan i , vid Högskolorna i ochKalmar samt vid hotell- och restaurangekonomilinjen vidHandelshögskolan vid . Andrakortare utbildningar ges i och Skövde.Turismforskningens hittillsvarande förutsättningarTurismforskning är en samlande rubrik för forskningämnad att tillförsäkra turism-, rekreations- ochfritidssektorn en långsiktig kunskapsutveckling. Det är ihuvudsak ett område för tillämpad forskning och förtvärvetenskaplig samverkan. Ämnesområden som berörs ärnationalekonomi, företagsekonomi, kulturgeografi,sociologi, psykologi, statskunskap, etnologi, historia,ekologi och informatik.Turismforskningen har också koppling till andraområden för tillämpad forskning, t.ex. transportforskning,miljöforskning och byggforskning.Genom forskning och utveckling inom detturismvetenskapliga området bör ett antal för framtidenavgörande frågor kunna finna lösningar som kommer såvälkonsumenterna, producenterna som samhället till godo.Sådana lösningar är även av betydande värde för svensktjänste- och varuexport liksom för regional utveckling inomlandet.Bilden av turistindustrin som en ekonomiskt och socialtbetydelsefull, expansiv och mångformig företeelse är svagtförankrad i bland beslutsfattare. Detta medför attsektorn inte får tillnärmelsevis de resurser eller denuppmärksamhet i övrigt som motiveras av dess ekonomiskaoch sociala betydelse. Det gäller inte minst i fråga omforsknings- och utvecklingsresurser. Inom turistnäringenhar såväl offentlig som privat FoU till stora delarsaknats.Om skall kunna hävda sig i den allt hårdareinternationella konkurrensen på detta växande områdemåste FoU-insatserna säkerställas och göras långsiktiga.Det aktuella läget i fråga om forskning om turism kanenklast beskrivas så att systematiskt bedriven ellerlångsiktigt syftande verksamhet saknas i . Den bristpå forskningsbaserad kunskap som präglar området har sinrot i att turism som forskningsfält inte haft någon förankringinom forskarsamhället självt. Detta tillstånd kan endastbrytas om resurser tillförs forskningen så att både erfarnaoch yngre forskare attraheras av möjligheterna och attforskarmiljöer kan byggas upp.Statens insatser för forskning inom skildanäringslivsområdenInom nästan all näringsverksamhet bedrivs forskningoch utveckling med enskilda eller statliga medel.Fasta forskningsresurser är knutna till universiteten,vissa tekniska högskolor, samt någraforskningsinstitut.De små och medelstora högskolorna saknar fastaforskningsresurser. Trots detta har turistforskning påbörjatsvid vid iÖstersund samt vid för universitets- och högskolesektornsforsknings- och utvecklingsverksamhet uppgick till10,. Därav gick tilluniversitet och högskolor med fasta forskningsresurser.Till Kungl. tekniska högskolan och utgick till vardera ochtill utgick 1,1 miljard kronor.nNågra relationstal 1990--93OmsättningSysselsattaExportvärdeJord/skog/fiske35 miljarder101 0006,1 miljarderfiske(endast jordb)Turism100 miljarder200 00017 miljarder(100 000)helårsarbProfessorerManl/kvinnlAdjungerade totJord/skog151134/1710 ()153= 2 helaTurism11/--1 = 0.21.2Svårigheter att inlämna nya forskningsområden somkonkurrerar med etablerade strukturerUtmärkta exempel på svårigheterna att få nyaforskningsområden accepterade och finansierade har visatsi dagarna.NUTEK inbjöd forskare och forskargruppervid landets universitet och högskolor,industriforskningsinstitut och svensk industri att sökaplaneringsanslag för att utarbeta förslag till industri- ochenergirelevanta kompetenscentra i anslutning tilluniversitet och högskolor. Finansieringen av sådana centraskulle ske med löntagarfondsmedel. I inbjudan uppgavs attutöver vissa strategiska teknologiområden, bl.a.informationsteknik, även förslag inom andra områden somligger inom verksamhetsområde, skulle kommaatt bedömas på lika villkor.Planeringsmedel söktes för totalt 326 kompetenscentravarav många var knutna till små och medelstora högskolor.Ansökningar om planeringsmedel inlämnades bl.a. avMitthögskolan i . anhöll bl.a. omplaneringsmedel för inriktat på TourismInformatics.Planeringsmedel har numera beviljats men enbart tillprojekt knutna till universitet och tekniska högskolor trotsatt det enligt inbjudan funnits möjligheter att lämnaplaneringsanslag till en bredare krets.Löntagarfondsmedel till kompetenscentra kommer nuatt styras endast till redan etablerade strukturer.Statliga resurser för forskning måste satsas där de harstörst betydelse och mesta möjliga effekt.Det är uppenbart att turismen, med dess storaekonomiska betydelse och stora utvecklingspotential, intetillnärmelsevis tilldelats en rimlig del av deforskningsresurser som staten förfogar över.Målssättningen bör därför vara att få ett10-tal professurer med inriktning på turism. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning medinriktning på turism och rekreation.