mot · GH02K437 · 1994-01-25 00:00:00 — har beslutat om att på speciella villkor medgekoncession för ett programföretag (TV4) att med ensamrättsända TV-reklam i ett rikstäckande marknät för att på såsätt finansiera sin övriga Tv-produktion. De finansiellavillkoren m.m. regleras i särskilt avtal med staten medan iradiolagen intagits kompletterande bestämmelser för hurreklaminslagen närmare skall vara beskaffade.Riksdagens beslut i denna del kan på sitt sätt sägas varaen milstolpe i svensk etermediehistoria.Från gäller en ny EES- och EG-anpassadkonkurrenslag som bl.a. inskärper kravet påkonkurrensneutralitet mellan företag inom samma branscheller produktområde.Avtalet med TV4 löper fram /98 med möjlighet till avstämning någragånger . Koncessionsvillkoren innebärekonomiskt betydande åtaganden från programföretagetssida gentemot staten. Det kan på goda grunder ifrågasättasom inte staten initialt bundit upp det ''unga''programföretaget alltför hårt i såväl ekonomiskt somprogrampolitiskt hänseende.Programföretaget har ålagts ett public service-ansvar,dock utan att ha någon del av den s.k. mottagaravgiften.Tvärtom tillfaller huvuddelen av den fasta, årligakoncessionsavgiften om Radio-bolagen! Vidare finns en ''rörlig'' koncessionsavgift som ärrelaterad till programföretagets årsomsättning.Nuvarande reklamregler tillåter t.ex. inte avbrott förreklam i pågående program. Den från ()satellitsändande, svenskspråkiga konkurrentkanalen TV3omfattas, bland andra, inte av den svenska radiolagenskonkurrensbegränsande reklambestämmelser. På sammasätt är TV4 förhindrad att sända reklam riktad till barn ianslutning till barnprogram medan någon motsvarandeinskränkning inte vidlåder t.ex. TV3.TV4 är f.n. hänvisad till att sända reklam i, vanligtvis,längre block mellan programmen. Detta är, enligtundersökningar, väsentligen ägnat att reduceratittarintresset och uppmärksamheten. Förlorar kanalentittare förlorar den annonsörer och reklamköpareoch därigenom sin enda intäktskälla.Konkurrensen i etern har skärpts betydligt under desenaste fem åren, inte minst mellan reklamfinansieradeprogramföretag. Som framgått av det tidigare är dockkonkurrensförutsättningarna inte helt neutrala. TV4:sensamrätt att sända reklam i ett marknät kan inte medsjälvklarhet påstås uppvägas av förekomsten av vissaojämlika konkurrensvillkor i övrigt.Det finns därför anledning att redan nu ompröva delarav avtalet mellan staten och TV4 men även göra vissaändringar i radiolagen.EG:s TV-direktiv liksom InternationellaHandelskammarens etiska normer för reklam riktad tillbarn torde mer än väl tillgodose de skyddsvärda intressensom här är aktuella. Förslaget i denna del ansluter väl tilldessa normer.Slutligen må här erinras om en annan för TV4konkurrensbegränsande faktor. När TV4 säljer reklamtidtill ej momsredovisande företag (t.ex. banker,försäkringsbolag, m.fl.) tvingas man redanfrån början hålla ett högre pris än konkurrentenTV3 behöver göra till motsvarande kunder, beroende på attTV3 kan fakturera utan moms (!) från sitt huvudkontor(och sändningsort) i , England.Bl.a. på grund av de konkurrensbegränsande villkor sompåtalats i motionen går, om ingen ändring görs, TV4 misteom vissa intäkter. kan alltså programföretagetsmöjligheter att erbjuda ett fullgott rikstäckande marksäntalternativ till båda kanaler äventyras,vilket vore ett allvarligt avsteg från intentionerna bakomriksdagens beslut. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i vissa delar ompröva avtaletmed i syfte att stärkakonkurrensneutraliteten,2. att hos regeringen begär en översyn avradiolagen i syfte att stärka konkurrensneutraliteten mellanolika distributionsformer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mervärdesskattenskonkurrenshämmande effekter.1