mot · GH02Jo616 · 1994-01-25 00:00:00 — 1 BakgrundDet finns få miljöstörningar som är så påtagliga sombuller. Medan föroreningar i luften, vattnet och marken gerallvarliga skador på miljön, påverkar buller främstmänniskors hälsa, välbefinnande och arbetsförmåga.Folkhälsorapporten har sålunda fastslagit att buller ärden miljöstörning som direkt påverkar flest antalmänniskor.Bullerproblemen i vårt samhälle har varit föremål för ettantal utredningar. utkomTrafikbullerutredningen med tre publikationer, SOU1974:60 och 61 rörande vägtrafikbuller samt SOU 1975:56rörande flygbuller.Dessa utredningar har inte lett till några långtgåendebeslut eller åtgärder, trots att man där konstaterade attbuller är ett ständigt växande problem, bl.a. till följd av denökande biltrafiken. I proposition 1990/91:90 En godlivsmiljö sades att bullerstörningarna i samhället skabegränsas, men några medel eller förslag för att uppnåsådana begränsningar lämnades inte i propositionen.I den nya utredningen, Handlingsplan mot buller SOU1993:65, har bullerproblemen tagits upp på ett meraheltäckande sätt än som varit fallet i tidigare utredningar.Buller i bostadsmiljö såväl som i arbetsmiljö, skolmiljö ochfritidsbebyggelse har belysts och försök tillkostnadsberäkningar i form av betalningsvillighet för tystabostäder såväl som konkurrensfördelar med tysta produkterdiskuteras och redovisas i utredningen.Vänsterpartiet har i en tidigare motion till riksdagen1990/91:Jo106 lagt förslag som minskar bullerproblemen påkort och lång sikt som de skapar sysselsättning. Ioch med tillkomsten av den nya utredningen anser vi att detfinns anledning att hysa större förhoppningar än tidigare attbullerproblemen nu skall tas på allvar.1.1 Hörselskadande buller i arbetsmiljön beräknasdrabba 200 000 till 400 000 personerBuller kan ge obotliga skador på hörseln och självfalletleder detta till försämrade möjligheter till ett gott socialt liv,sämre arbetsförmåga och därmed totalt sett en lägrelivskvalitet. När det blir svårt att kommunicera med sinomgivning leder detta ofta till isolering från umgänge ochinte sällan till depressioner. Nya forskningsrön visar attnuvarande gräns för hörselskaderisk (under 8timmars arbetsdag) måste sänkas till för att undvikarisk för hörselskador. Detta riktvärde har även nyligenföreslagits av ().Det är inte bara i arbetsmiljön som vi utsätts förhörselskadande buller. Vid fritidsaktiviteter som ,med kortvariga men mycket höga bullernivåer, kan hörselnskadas liksom vid alltför höga ljudnivåer från leksakersåsom knallpulverpistoler m.m. Ljud från leksaker ärsärskilt förrädiska -- eftersom dessa ljud ofta är mycketkortvariga, hinner inte örat uppfatta hur starkt ljudetverkligen är och man förleds därför att tro att de inte kanskada hörseln. Höga bullernivåer vid konserter, diskoteketc. kan ge en tillfällig hörselnedsättning och iblandbestående skador.Samhällets kostnader för bullerskador på hörsel harberäknats till mångmiljonbelopp i utbetaldaersättningar. Individens kostnader i försämrad livskvalitetlåter sig knappast mätas. En tystare och ur bullersynpunktriskfri arbetsmiljö ger vinster för såväl individen som förföretag och samhälle.Vänsterpartiet delar utredningens uppfattning om enskärpning av riktvärden för buller i arbetsmiljön till 75 dBAekvivalent ljudnivå för att undvika risk för hörselskador, attleksaker ej får avge hörselskadligt buller samt attrestriktioner skall införas för buller vid rockkonserter ochdylika musikarrangemang. Fortsatta forskningsinsatsererfordras bl.a. för att kunna avgöra hörselskadligheten hoshöga nivåer från olika musikaktiviteter.1.2 Buller i boendemiljönI boendemiljön är vägtrafiken den helt dominerandebullerkällan -- ca 2 miljoner människor har bullernivåeröver från olika trafikslag utanför sin bostad.Buller leder till många andra effekter än obotliga ellertillfälliga hörselskador. Den vanligaste effekten av buller ivåra boendemiljöer, i skolan och i fritidsmiljöer är störning,negativ inverkan på olika aktiviteter som samtal,koncentrationsförmåga vid arbete och inlärning, vila ochavkoppling samt sömnstörningar.Ostörd sömn är väsentligt för såväl mental som fysiskhälsa och välbefinnande och är en förutsättning för att viskall kunna fungera väl i vårt dagliga liv. Sömnstörningar ärdärför en av de allvarligaste effekterna av bullerexponeringi boendemiljön. Långvarig exponering för buller gerupphov till symptom och besvär av olika slag somirritabilitet, huvudvärk, trötthet och diffusa magbesvär.Känsligheten för buller varierar mellan olika personeroch de olika effekterna blir därför mera uttalade hos vissagrupper. Flera undersökningar visar att så många som entredjedel av befolkningen karaktäriserar sig själva somganska eller mycket känsliga för buller.När det gäller effekter av buller på samtal ochkommunikation finns vissa grupper som är särskilt utsatta.Till dessa (av befolkningen) räknas dehörselskadade, de med åldershörselnedsättning, barn under15 år och personer med annat språk än svenska sommodersmål.I skolmiljön ställs särskilda krav på godatalkommunikations- och inlärningsförhållanden ocheftersom avståndet mellan lärare och elever ofta är långt,krävs lägre ljudnivåer än i bostäder för att tillförsäkra engod talkommunikation. när antalet barn i klasserna ökaroch därmed sannolikt bullernivån, finns det särskildanledning att uppmärksamma och åtgärda skollokaler därbullernivån är för hög p.g.a. utifrån kommande buller ellerbuller från ventilationsanläggningar och fläktar.Även i andra arbetsmiljöer än skolans kan buller, somligger långt under risken för hörselskada, hindra ellerförsvåra samtal och påverka trivsel och arbetsförmåga.Den helt dominerande bullerkällan i boendemiljön ärvägtrafikbullret, ca 1,6 miljoner människor beräknas varautsatta för nivåer över (''acceptabel'', men ej godmiljö) utanför sin bostad. Sammantaget beräknas ca 2miljoner människor vara utsatta för buller över denna nivåfrån olika trafikslag, flygbuller och buller från spårbundentrafik inräknat. Hur många som är drabbade av bullernivåeröver vad som kan anses som god miljö (40Leq)utanför sin bostad är inte känt.Undersökningar har visat att människor är mera stördaav vägtrafikbuller än av tågbuller vid samma utomhusnivå.Andra bullerkällor i boendemiljön är extremt buller frånindustrier, byggarbetsplatser samt andra verksamhetersåsom vindkraftverk (ännu i begränsad omfattning), ochinte minst buller från olika fritidsaktiviteter.Lågfrekvent buller från installationer inne i byggnader,t.ex. från fläktar, värmepumpar och kompressorer utgör ettsärskilt problem. Redan vid låga bullernivåer, strax överhörbarhetsnivån, kan störning och olika stressrelateradesymptom uppkomma.Vänsterpartiet ställer sig emellertid avvisande till attinföra miljöklassning av nya bostäder då vi anser att allaskall ha rätt till en ur bullersynpunkt god miljö. Vi kandäremot tänka oss en miljöklassning vad avser buller förbefintliga bostäder, då det ofta är svårt för den enskilde attvid val av bostad (kanske bara ett kort besök) avgörabullernivån i den tilltänkta bostaden.Vänsterpartiet delar de förslag till riktvärden somföreslagits i utredningen för att förebygga och minska olikatyper av bullerstörningar i boendemiljö, skolmiljö ochannan arbetsmiljö samt i områden för rekreation och fritid.I boendemiljön får max resp Leq inomhusej överskridas. Utomhusnivån bör inte överstiga 40--45dBA vid en ''tyst sida'' av bostaden -- detta gör det ävenmöjligt att ha fönster öppna utan att störas av buller.I skolor och undervisningslokaler kan, beroende pålokalens utformning, nivåer ned till Leq erfordras.Vad avser lågfrekvent buller från ventilationsanläggningarm.m. krävs ytterligare forskningsinsatser rörandestörningseffekter. Tills vidare bör förslag försovrum i bostäder (högst för buller med lågfrekventkaraktär) gälla även övriga bostadsrum samt i skollokaleroch andra arbetsplatser med koncentrationskrävandearbete typ kontor. I övrigt bör bullernivåerna i kontor ochliknande arbetsplatser ej överstiga Leq och 45 dBAmax.1.3Regeringen har aviserat en proposition om buller iskärgårdar och fjällområden. Vi avvaktar med förslag tilldess propositionen presenterats. Vi förutsätter attpropositionen innehåller förslag som verkligen minskar destora bullerproblem som finns i våra tidigare ostördanaturområden.2 Antalet människor som störs och skadas av bullermåste minskasMot denna bakgrund anser att kraftfullaåtgärder måste vidtas för att förebygga och minskabullerproblemen i samhället. En minskning av bullret isamhället förutsätter att beslut fattas om skärpning avriktvärden för buller i olika miljöer samt att tillräckligamedel ställs till förfogande för åtgärder, forskning ochutbildning rörande buller och dess effekter samt ökadeinformationsinsatser.2.1 Viktiga utgångspunkter för våra förslag till åtgärderFörorenaren betalar-principenDetta innebär t.ex. att företag och tillverkningsindustriansvarar för att produktionsförhållanden och produkter ejskall avge för höga bullernivåer. Skärpta riktvärden ärgrundläggande incitament för tystare miljö/produkter.De kostnadsökningar som blir följden ger vinster ikonkurrensfördelar med tystare produkter, minskadeersättningar för hörselskador, lägre sjukfrånvaro, bättrehälsa och välbefinnande, höjd produktivitet och ökadsysselsättning.c1Vad avser buller från transportapparaten, vägtrafik,spårbunden trafik och flyg, innebär principen att respektivetillverkningsbransch ställer ökade krav på tillverkning avtystare fordon. Dessutom ställs ökade krav påstaten/väghållaren att bekosta åtgärder för tystarevägbeläggning, bullerskydd i form av och skärmar,underhåll och utbyggnad av järnvägsspår m.m.c0Vad avser buller i bostäder och andra byggnader fårbyggnadsbranschen, fastighetsägare ochtillsynsmyndigheter ett ökat ansvar för byggnadersljudisolering, ventilationsanläggningar och byggnadernasplacering i förhållande till yttre bullerkällor etc.Enligt denna princip bör även övervägas att i enlighetmed utredarens förslag, via avgifter ålägga den enskildebilägaren att t.ex. via fordonsskatten betala en avgift vilkenanvänds för bullerreducerande åtgärder i form av åtgärderpå fastigheter och yttre bullerskydd. ger detta ettincitament till att i högre grad använda miljövänligkollektivtrafik.Helhetsperspektiv på miljöstörningDetta innebär t.ex. att satsningar bör göras på utbyggnadav miljövänlig tågtrafik och annan miljövänligkollektivtrafik i stället för att öka utbyggnader av vägareftersom vägtrafiken genererar både avgaser och buller.Det nya, och tysta, snabbtåget är exempel på hurmiljövänlig tågtrafik och annan miljövänlig kollektivtrafikkan konkurrera ut det mera miljöskadliga ochenergikrävande inrikesflyget.Av samma skäl bör utbyggnad av miljövänlig vindkraftprioriteras och resurser tilldelas för forskning ochutveckling så att för höga bullernivåer ej utgör hinder förutbyggnad av vindkraften.Öka medvetenheten om bullerproblemenFör att underlätta aktiva insatser från den enskilde ochandra konsumenter att bidra till en tystare omgivning krävsvarudeklarationer av tysta produkter och miljöundervisningom buller i förskolan och i skolans olika stadier.En särskild utredning bör tillsättas för att undersöka omoch i vilken utsträckning ekonomiska styrmedel skall kunnautnyttjas för att driva fram tystare maskiner.Andra sätt att underlätta för konsumenten att göra''bullervänliga'' val kan vara att utreda möjligheten attinföra bullerklassning av fordon.Öka resurserna till utbildning och forskningFör att förebygga och minska bullerproblemen isamhället krävs goda kunskaper om buller och dessuppkomst och effekter. Med rätta kunskaper, förebyggandeåtgärder och planering kan kostnadseffektiva åtgärdervidtas. Bristande kunskaper leder å andra sidan till dåligplanering och mycket kostsamma och, i värsta fall, felaktigaåtgärder.Utbildning och forskning inom bullerområdet är därviden avgörande förutsättning. Denna forskning är avtvärvetenskaplig karaktär och berör såväl ingenjörer ocharkitekter, psykoakustiker, psykologer och medicinare somsamhällsplanerare på olika nivåer i samhället.Vänsterpartiet delar utredarens uppfattning om att enmedelstilldelning för förstärkning av utbildning ochforskning vid de tekniska högskolorna (/år)och universiteten (/år) krävs för attvidmakthålla och utveckla grundläggande teknisk ochmiljömedicinsk forskning. Risken är annars uppenbar attkompetensen kommer att urholkas. En förloradbaskompetens tar att bygga upp igen. När det gällermer tillämpad forskning och utvecklingsarbete börsektorsorganen och näringslivet svara för en större del avresurserna.2.2 VägtrafikbullretFlertalet av de människor som är bullerstörda störs avbuller från vägtrafik. Att åtgärda de mest utsattalägenheterna med mer än Leq utomhus så attinomhusnivån sänks till högst Leq och högst 45dBA max, kostar enligt utredaren per årunder 10 år.Vänsterpartiet menar att våra förslag att omfördelatransporter från bilism till kollektiva trafikslag innebär enliten, men otillräcklig minskning av vägtrafikbullret.Det skulle t.ex. behövas en extra fordonsskatt påpersonbilar och tunga fordon om respektive 500 krper år för att finansiera bulleråtgärder (, skärmar,tysta vägbeläggningar). Detta skulle ge, enligt utredningen,ca . Det skulle då ta 9--attkomma tillrätta med problemen. föreslåräven en rad andra åtgärder som minskar vägtrafiken ochdärmed bullret. Regeringen har aviserat en proposition ombuller till . Vi avvaktar medfinansieringsförslag tills propositionen presenterats.I arbetet med miljöklasser för vägfordon skall ävenfordonets bulleregenskaper vägas in.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen om vägtrafikbuller.2.3 FlygtrafikFlygtrafiken orsakar lokala bullerproblem i huvudsakvid flygplatserna. Störningar förekommer även bl.a. vidFlygvapnets övningsområden och i områden medallmäntrafikflyg vilka oftast flyger och kvällar.Av utredningen framgår att den reguljära flygtrafikenminskat . Å andra sidan har bebyggelsenflyttat allt närmare flygplatserna. Störningarna från denmilitära flygtrafiken kommer att öka med införandet av detbullriga JAS-planet. Vad gäller störningar avallmäntrafikflyget tyder undersökningar på att bullerkravenför dessa bör skärpas. Detta är en nödvändighet för atttvinga fram en utveckling mot tystare och miljövänligareflygmotorer. Ytterligare forskning om effekter krävs dockinom detta område.Vänsterpartiet föreslår en kraftig utbyggnad avsnabbjärnvägar för att minska problemen medinrikesflyget. Tystare flygplansmotorer är också ett krav.Vidare vid planering av bostadsområden måsteskyddsavstånd införas för att undvika nya flygbullerstördabostäder.JAS-planet intar en särställning iflygbullersammanhang. Det kommer enligt utredningen attöka bullret för 10 000-tals boende runt berörda flygplatseroch försvåra bebyggelseplaneringen. sägeräven av denna anledning nej till JAS.2.4 SpårtrafikenTågtrafiken orsakar bullernivåer över maxutomhus för ca 160 000 lägenheter. Ca 70 000 lägenhetereller ca 119 000 personer har ljudnivåer över 80 dBAutanför sin bostad. En del av dessa lägenheter är samtidigtexponerade för störande vibrationer. Riktvärden förtågtrafik saknas . Enligt utredningen bör pågåendestudie vid av effekter från tågtrafikoch vibrationer läggas till grund för prioritering av åtgärderi befintlig, tågbullerexponerad miljö.Kostnaden för att åtgärda de mest utsattajärnvägssträckorna är enligt utredningen ca 1,55 miljarderkr. uppger att det är oklart om det inom den ramriksdagen anvisar är möjligt att avsätta föråtgärder mot buller.Vänsterpartiet anser att åtgärder tills vidare skall vidtasinom ramen för de tilldelade medlen i avvaktan på resultatfrån pågående störningsundersökningar. Om ytterligareåtgärder erfordras för att minska störningar från tågtrafikenbör tilldelas ytterligare medel.Även annan spårtrafik som SJ ej har huvudansvaret förorsakar ett ökat buller i takt med förslitning och eftersattunderhåll, t.ex. tunnelbanesystemet i Stockholm.Vänsterpartiet har i en tidigare motion föreslagit entidigareläggning av upprustning av bl.a. Stockholmstunnelbana vilket torde reducera problemet. Troligenbehövs dock fler åtgärder vilka vi återkommer till. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska bullret i arbetsochfritidsmiljöer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska bullret iboendemiljöer,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet skall vara att antaletmänniskor som störs av buller måste minska,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förorenaren betalar-principenskall gälla med avseende på buller,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka medvetenheten ombullerproblemen,6. att hos regeringen begär förslag om att ökautbildnings- och forskningsanslagen som rörbullerproblematiken,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska vägtrafikbuller,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska flygtrafikbuller,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska bullret från spårtrafik.