mot · GH02Bo414 · 1994-01-25 00:00:00 — Åtgärder för att minska antalet vräkningar Antalet vräkningar ökar i snabb takt. uppgickantalet verkställda vräkningar till drygt 5 000. Detta skalljämföras med drygt 6 000 verkställda vräkningar 1991 och1992. Fullständiga statistiska uppgifter saknas , menallt talar för att antalet verkställda vräkningar uppgår tillnärmare 8 000.På uppdrag av ochKonsumentverket har två forskare vid genomfört en undersökning om orsakernatill det ökade antalet vräkningar. Undersökningenpresenterades i ''Vräkt ilaga ordning'' (1993/94:1).I rapporten konstateras att de faktorer som vanligtvisutlöser vräkningar är hyreshöjningar, flerfamiljemedlemmar, inkomstbortfall, arbetslöshet,skilsmässor, sjukdoms- och missbruksperioder.De senaste årens ekonomiska utveckling har påverkatdessa utlösande faktorer i negativ riktning. Rapportenframhåller särskilt det bostadspolitiska systemskiftet ochdess inriktning mot en bostadspolitik styrd avmarknadskrafterna som ett avgörande problem. Till dettaskall läggas de senare årens kraftiga hyreshöjningar somorsakats av riksdagsbeslut om försämraderäntesubventioner.Effekterna av den förda politiken beskrivs i rapporten påbl.a. följande sätt:De senaste årens politiska beslut har inneburit endrastisk minskning av flera resurssvaga gruppers valfrihet,framför allt för personer med små ekonomiska marginaler.Draget av social determinism har förstärkts i det svenskasamhället, friheten att lämna sin sociala utgångspunkt harminskat. Det stigande antalet vräkta är i det sammanhangetatt betrakta som en tribut för den sociala nedtrappningen.Det är få i dagens krisdrabbade samhälle som så påtagligtfår ta konsekvenserna av sitt handlande som de människorsom vräks.Den senaste tidens drastiska försämringar av trygghetenför de boende står i bjärt kontrast till de övergripandemålen som i full politisk enighet ställt sig bakom.I regeringsformens första kapitel sägs uttryckligen att detsärskilt skall åligga det allmänna att trygga rätten till arbete,bostad och utbildning samt verka för social omsorg ochtrygghet och för en god levnadsmiljö. Liknande garantierfinns i socialtjänstlagen.Grundlagens intentioner om det särskilt skall åligga detallmänna att trygga rätten till boende står dock imotsatsställning till inriktningen i det bostadspolitiskasystemskiftet. Här sägs tvärtom att det allmännas inflytandeöver bostadspolitiken måste minskas och ersättas av enmarknadsstyrning. Regeringen har i olika sammanhangtalat om att statens och kommunernas inflytande överbostadspolitiken skall minskas. De nyabostadsfinansieringssystem som gäller sedan föregående årsyftar till att avveckla det generella bostadsstödet.Det råder ingen tvekan om att den nya inriktningen avbostadspolitiken har ökat otryggheten i boendet ochmedverkat till att vräkningarna nu slår nya dystra rekord.För att vända på utvecklingen krävs en bostadspolitik somlever upp till honnörsorden i regeringsformen och andralagar.En sådan utveckling är dock inte sannolik undernuvarande regering som strävar efter att ytterligareöka marknadens inflytande över boendet. Det borde dockligga i allas intresse att genomföra omedelbara åtgärdersom -- oberoende av den övergripande ekonomiskapolitiken och bostadspolitiken -- syftar till att minska antaletvräkningar.Riksdagen har visserligen revideratlagstiftningen och ökat skyddet för de hyresgäster som harsvårt att klara att betala hyran. Utvecklingen visaremellertid att de åtgärder som vidtagits är långt ifråntillräckliga.I den aktuella forskningsrapporten finns en rad sådanakonkreta förslag som bör genomföras så snart som möjligt.Vräkning eller hot om vräkning är en katastrof för denenskilde, och därför är det mycket viktigt att beslut som kanunderlätta situationen fattas med stor skyndsamhet.Riksdagen bör ta initiativ till följande åtgärder somdelvis hämtats från den aktuella rapporten.1. Förlängd frist vid förverkande av hyresrättenTidsfristen vid förverkande av hyresrätten i sambandmed för sent inbetald hyra bör förlängas. 1989 årshyreslagskommitté föreslog en förlängd tidsfrist i tre steg.I den nya hyreslagen som gäller från den 1 juli 1993genomfördes inte kommitténs förslag i denna del. I ställetpermanentades tidigare lagregler om en s.k.förverkandefrist och en återvinningsfrist. Vissa marginellaförändringar gjordes dock när det gäller tidsgränserna.Eftersom den nya lagen inte har medfört att antaletvräkningar på grund av bristande betalning har minskat såsom var avsikten med lagändringen (i stället har antaletvräkningar ökat kraftigt) bör tidsfristerna ses över.2. Ändrade regler vid upprepade försummelser medhyrans betalningEn hyresgäst kan även förlora rätten att få hyresavtaletförlängt vid upprepade försummelser när det gäller attbetala hyran . Här kan rena bagatellförseelser liggahyresgästen till last om hyresvärden vill utnyttja lagensbokstav för att bli av med en hyresgäst. Exempelvis finnsdet fall där hyresgäster som betalt hyran försent blivit vräkta. Det finns också fall därsocialnämnderna har påtagit sig ansvaret förhyresbetalningarna och inte skött denna uppgift på etttillfredsställande sätt, vilket har lett till att hyresgäster harvräkts.I denna del är det uppenbart att hyresgästens ställningmåste stärkas. Reglerna om upprepade försummelser måsteliberaliseras.3. Ändrade regler för påminnelse om hyresbetalningEnligt nuvarande regler har hyresvärden ingenskyldighet att skicka hyresavier till hyresgäster. Det harhänt att hyresvärdar medvetet slutat skicka hyresavier,vilket medfört att hyran inte betalts och hyresvärdenhar därmed kunnat säga upp hyresgästen.Av praktiska skäl kan det vara besvärligt att införa enuttrycklig bestämmelse om aviseringsskyldighet eftersomdetta leder till en besvärlig bevisföring om inte aviseringsker i rekommenderade försändelser. Påminnelse omhyresbetalning bör dock kunna ske i rekommenderade brevför att öka hyresgästernas rättsliga ställning. En sådanlagreglering bör därför genomföras.4. Retroaktivt bostadsbidrag vid hyresskuldDen aktuella forskningsrapporten om vräkningar visaratt enbart av de vräkta hade bostadsbidrag för denlägenhet de blivit vräkta ifrån trots att det stora flertalet avde vräkta är låginkomsttagare och sannolikt skulle ha varitberättigade till bostadsbidrg. En rätt till retroaktivtbostadsbidrag bör därför införas. En sådan åtgärd kostarsannolikt mindre för samhället än ett fullföljande av''onödiga'' vräkningar som drar med sig mångaföljdkostnader.5. rådgivning måste förbättrasDen aktuella undersökningen visar att många av devräkta personerna inte har haft några kontakter medsocialtjänsten. Kvinnor som vräks drabbas särskilt av attdetta stöd saknas. Intentionerna i hyreslagen om en aktivsocialtjänst som hjälper den enskilde och förhindrar attvräkningar behöver fullföljas fungerar dåligt i praktiken.Socialtjänstens ekonomiska rådgivning till hushållen måsteprioriteras. bör få i uppdrag attgenomföra en utbildning av socialtjänstemännen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minska antaletvräkningar.