mot · GH02K15 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:114 Grundlagsändringar inför svenskt medlemskap i unionen I denna motion tar vi upp den föreslagna bestämmelseni 10 kap. 5 § regeringsformen. Vi har inga invändningar motgrundlagstexten men anser att motiveringen till paragrafenbör kompletteras och ändras i enlighet med vad somframgår av det följande.Fri- och rättighetsskyddetEnligt den aktuella bestämmelsen kan riksdagenöverlåta beslutanderätt till Europeiska gemenskaperna sålänge dessa har ett fri- och rättighetsskydd motsvarande detsom ges i regeringsformen och i . Ispecialmotiveringen anförs att det är ett villkor för attöverlåtelse skall kunna ske från svensk sida att ett sådantfri- och rättighetsskydd upprätthålls hos de Europeiskagemenskaperna. Det står emellertid redan nu klart att detvid det första överlåtelsetillfället i ett viktigt hänseende intekommer att råda någon överensstämmelse mellanregeringsformens fri- och rättighetsskydd och det fri- ochrättighetsskydd som finns hos gemenskaperna. Omriksdagen beslutar om de ändringar i 2 kap. 18§ regeringsformen som föreslås i proposition1993/94:117, kommer allemansrätten nämligen att få ettgrundlagsskydd . Någonmotsvarighet till detta finns inte hos gemenskaperna.Kravet på överensstämmelse kan således inte vara så striktsom lydelsen av förevarande paragraf ger uttryck för. Dettaförhållande bör därför klart framgå av motivtexten tillparagrafen.I 2 kap. regeringsformen finns bestämmelser omgrundläggande fri- och rättigheter. Enligt 1 § är varjemedborgare gentemot det allmänna tillförsäkradyttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annatsätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter ochkänslor. Varje medborgare är enligt paragrafen vidaretillförsäkrad informationsfrihet: frihet att inhämta ochmotta upplysningar och i övrigt ta del av andras yttranden.Tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig iljudradio, television och vissa liknande överföringar, filmer,videogram och andra upptagningar av rörliga bilder samtljudupptagningar undantas emellertid i samma paragraffrån regeringsformens regelsystem. I stället gäller vad somär föreskrivet i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Och i fråga om rätten att ta delav allmänna handlingar görs bara en erinran ombestämmelserna i tryckfrihetsförordningen.Utformningen av förslaget till 10 kap. 5 §regeringsformen innebär således att överlåtelse avbeslutanderätt kan ske trots att de Europeiskagemenskaperna inte har det fri- och rättighetsskydd somfinns i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. En annan fråga är i vilkenutsträckning som kan överlåta beslutanderättsom gäller detta fri- och rättighetsskydd utan samtidigändring av de grundlagsbestämmelser i vilka skyddet ges.Till den frågan återkommer vi i nästa avsnitt.Överlåtelse av beslutanderätt utan samtidig ändring avgrundlagI den föreslagna paragrafen finns inte någon begränsningi fråga om vilka slag av beslutanderätt som får överlåtas.Beslutanderätten kan således avse sådant som regleras ivanlig lag eller ämnen som regleras i grundlag. Oberoendehärav skall det vara möjligt för att överlåtabeslutsbefogenheten genom ett beslut -- låt vara att det skallkrävas att minst tre fjärdedelar av de röstande i kammarenförenar sig om beslutet. Visserligen kan enligt paragrafenriksdagens beslut också fattas i den ordning som gäller förstiftande av grundlag. Men det skall stå fritt attvälja mellan dessa beslutsordningar. har ingensådan valmöjlighet vid grundlagsstiftning. Då krävs alltidtvå likalydande beslut med mellanliggande riksdagsval. EG-rättsliga regler som beslutas med stöd av en överlåtenbeslutanderätt gäller före inhemska rättsregler och dettaäven om de inhemska reglerna är bestämmelser i grundlag.Förslaget innebär alltså att genom ettbeslut kan överlåta beslutanderätt som kan leda till sådanaändringar i ett rättsläge som enligt nuvarandeordning bara kan besluta om genom två likalydandebeslut med riksdagsval emellan.Mot den föreslagna möjligheten att välja beslutsordning,då beslutanderätt skall överlåtas i ämnen som ärgrundlagsreglerade, kan sålunda riktas principiellainvändningar. Övervägande skäl talar dock för att en sådanmöjlighet måste finnas och av den anledningen vill vi intemotsätta oss förslaget.Möjligheten att välja beslutsordning rör emellertidspörsmålet om vad som är möjligt att överlåta utan samtidigändring av grundlag. Den föreslagna bestämmelsen geringet svar på den frågan. Enligt propositionens motivtextsätts gränsen för vad som är möjligt att överlåta utansamtidig ändring av grundlag av regeringsformensbestämmelser om grunderna för det svenska statsskicket.Det anförs att dessa bestämmelser, oavsett innehållet iförevarande paragraf, inte medger överlåtelse avbeslutanderätt i sådan utsträckning eller med sådantinnehåll att dessa grunder upphör att vara giltiga. Exakt vargränsen går kan enligt propositionen emellertid inte anges inågra entydiga termer.Gränsdragningen mellan den materiella omfattningen avsamarbetet och våra grundlagar är en av de viktigastefrågorna i detta ärende. Vi anser att propositionensmotivtext i den frågan är alltför undanglidande och att dendärigenom präglas av en onödig eftergivenhet från svensksida. Enligt vår mening tillgodoser nämligengränsdragningen betydligt bättre viktiga svenskakonstitutionella principer än vad som framgår avpropositionen.Vi anser att det finns stöd för vår uppfattning i de franskaoch tyska författningsdomstolarnas utslag rörandeförfattningsenligheten av en ratificering avMaastrichtfördraget. Enligt den franska domstolen kanföreskrifter, som står i strid med konstitutionen ellerpåverkar grundläggande förutsättningar för utövandet avnationell suvernänitet, inte godtas utangrundlagsändringar. Och enligt den tyska domstolen gälleratt den tyska förbundsdagen i vart fall måste behållauppgifter och befogenheter av substantiell vikt.Det område som inte kan överlåtas utan samtidigändring av grundlagen är enligt vår mening inte inskränkttill enbart bestämmelserna om grunderna för vårtstatsskick. Inom området faller också andra bestämmelsersom bär upp grundläggande principer i vårt konstitutionellasystem. Detta bör klart framgå av motivtexten till den nuaktuella paragrafen.När det gäller grunderna för vårt statsskick vill vi tilläggaföljande.Bestämmelser om statsskickets grunder finns i 1 kap.regeringsformen. I den inledande paragrafen stadgas att alloffentlig makt i utgår från folket. Vidare föreskrivsatt den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildningoch på allmän och lika rösträtt samt att folkstyrelsenförverkligas genom ett representativt och parlamentarisktstatsskick och genom självstyrelse.Den fria åsiktsbildningens stora betydelse i vårtstatsskick kommer således till uttryck redan iregeringsformens inledande bestämmelse. En förutsättningför att den fria åsiktsbildningen skall kunna spela dennaviktiga roll är offentlighetsprincipen och meddelarfriheten.Som anfördes från svensk sida, då förhandlingarna om ettsvenskt EG-medlemskap öppnades , är dessaprinciper en omistlig del av vårt politiska och kulturella arv.Också förbudet mot censur, skyddet för uppgiftslämnare,ansvarighetssystemet och andra viktiga tryckfrihetsrättsligaprinciper i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen har stor betydelse för den friaåsiktsbildningen. Grundläggande principer av nu nämntslag måste därför anses höra till det som inte kan bliföremål för överlåtelse utan samtidig ändring igrundlag. Även detta bör klart framgå av motivtexten tillden nu aktuella paragrafen.I sammanhanget finns det enligt vår mening anledningatt peka på konsekvenserna av att beslutanderätten på vissagrundläggande konstitutionella ämnesområden intekan överlåtas utan samtidig ändring av dengrundlagsbestämmelse som reglerar ämnet i fråga. Omnågot EG-organ skulle besluta en rättsakt av innebörd attden grundläggande princip, som kommer till uttryck igrundlagsbestämmelsen, upphör att vara giltig,uppkommer frågan om bestämmelsen skall ändras för attanpassas till EG-rättsakten. Slutsatsen från svensk sida kani en sådan situation bli att någon ändring inte skall göras.Den svenska ståndpunkten innebär då attgrundlagsbestämmelsen inte viker för EG-rättsakten.Motivtexten bör innehålla klara och entydiga uttalanden ienlighet med detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar i enlighet med vad som anförts imotionen i fråga om kravet på överensstämmelse mellan fri-och rättighetsskyddet i regeringsformen och fri- ochrättighetsskyddet hos de Europeiska gemenskaperna,2. att beslutar i enlighet med vad som anförts imotionen i fråga om beslut om överlåtelse av beslutanderätttill de Europeiska gemenskaperna utan samtidig ändring avgrundlag.