mot · GH02Sk352 · 1994-01-25 00:00:00 — Det senare innebär i praktiken oftastnedskärningar av offentlig service.I takt med att välfärden och rättvisan gröps ur så växerförståelsen för behovet av uthålliga skatteinkomster.Förslagen om en särskild s.k. kris-, värn- ellersolidaritetsskatt har därför mött ett brett gensvar.Budgetunderskotten måste angripas på tre frontersamtidigt. En framgångsrik bekämpning av underskottenförutsätter:ökad nationalinkomst, dvs tillväxt genomminskad arbetslöshet, fler arbetade timmar ger ökadeskatteinkomster skattehöjningar besparingar(nedskärningar/effektiviseringar)Vänsterns väg för sundare statsfinanser kräverskattehöjningar. Hur stora skattehöjningar som krävs berorpå hur framgångsrikt en politik för full sysselsättning kandrivas och i vilken takt som behövliga sparprogram kangenomföras. En mycket snabb och kraftig skattehöjning ärinte lämplig av konjunkturskäl, men kandet bli nödvändigt att höja skatteuttaget med 20--30miljarder kronor, för att få kontroll på budgetunderskotten.Företagssektorn kan tänkas bidra inom intervallet 10--, fördelat på tre delar, inkomstskatter,arbetsgivaravgifter, samt energi- och miljöskatter. Sådanahöjningar måste fasas in med hänsyn till konjunktur- ochkostnadsläget inom företagssektorn.Hushållen kan bidra inom samma intervall, dvs 10--15miljarder kronor fördelat på kapital- ochförmögenhetsbeskattning samt indirekta ochmiljörelaterade skatter. Ett väsentligt ökat skatteuttag börske genom en miljörelaterad skatteväxling. En sådanväxling ger dock ingen nettoförstärkning då detta utrymmehuvudsakligen bör brukas för att sänka skatten på arbete.3 InkomstbeskattningInkomstbeskattningen kan delas in i tre grupper, skatt påarbetsinkomster, skatt på kapitalinkomster, samtföretagsbeskattningen.3.1 Fysiska personers inkomstskattFör /94 förespråkar vissaskattehöjningar. Fördelnings- och budgetskäl talar för attfrämst höja inkomstskatterna. Detta ligger i linje med dekrav på en särskild värn-, kris- eller solidaritetsskatt somdiskuterats under senare tid.Starka fördelningsskäl talar dessutom för ett ökatskatteuttag på förmögenheter och kapitalinkomster.Skattepolitiken kan och bör inte rymma beslut medretroaktiv verkan. Sådana skattehöjningar kan därför intege inkomster för /95. Höjningar av skatterför kommer att taxeras vid 1996 årtaxering och ge påtagliga budgetintäkter först budgetåret1996/97.Höjd inkomstskatt kan påverka hushållens totalakonsumtion. har sparkvoten ökat dramatiskt.Som angetts ovan är det främst hushåll i de högreinkomstskikten som ökat sitt sparande. Ett ökat skatteuttagsom riktar in sig på de högre inkomstskikten kan därförhuvudsakligen antas påverka dessa gruppers sparande ochinte hushållens totala konsumtion.Vänsterpartiet föreslår att inkomstskatten höjs genomtre åtgärder:1. Grundavdraget slopas för inkomster överbrytpunkten 2. Statsskatten höjs från 20 till 25 %3. Ett nytt skikt på inrättas för inkomster över 300000 kronor.1. GrundavdragetGrundavdraget slopas för inkomster över brytpunkten.Detta sker genom att avdraget trappas ned från eninkomstnivå på ca 160 000 så att det helt upphör förinkomster över brytpunkten. Detta gör att marginalskattenstiger från till för inkomster underbrytpunkten vid en kommunalskatt på ,genomsnittet för den kommunala skattesatsen.Inkomstförstärkningen för den offentliga ekonomingenom förslag för kanberäknas till . Då inget grundavdrag finnsvid den statliga taxeringen faller helainkomstförstärkningen ut i den kommunala sektorn.Som framgår av nedanstående tabell så ökarskatteuttaget mest för de inkomsttagare som ligger överbrytpunkten.Taxerad inkomst (tkr)Ökad skatteintäkt (miljoner kr)156,5 -- 170157170 -- 180283180 -- 190380190 -- 200448200 -- 207343207 --3 246Summa4 857Skattehöjningen i olika inkomstskikt kan beräknas enligtföljande tabell.Taxerad inkomstÖkad skatt genom sänkt grundavdrag155 0000 kr160 000186 kr170 000714 kr180 0001 211 kr190 0001 738 kr200 0002 235 kr210 0002 763 kr220 0002 763 kr250 2. Skatten höjs från 20 till 25 %Den statliga skatten höjs från till förinkomster över brytpunkten. Inkomstförstärkning /95 kan beräknas till 2,17 miljarder kronor.3. Ett nytt skatteskiktEtt nytt skikt i skatteskalan på inrättas förinkomster . Inkomstförstärkning budgetåret1994/95 kan beräknas till 2,96 miljarder kronor.Genom detta stiger marginalskatten till för deinkomsttagare som tjänar ca i månaden.Marginalskatten blir dock fortfarande väsentligt lägre än de72 % som rådde vid betydligt mer måttliga inkomster innanskattereformen.Vid en högsta marginalskatt på kommer Sverigetroligen tillsammans med att ha världenshögsta marginalskatt. Den högsta marginalskatten iHolland ligger på . bedömer det docksom rimligare att ha världens högsta marginalskatt än att havärldens snabbast ökande statsskuld.Vänsterpartiets förslag till skattehöjningar ger påtagligainkomstförstärkningar men den samlade effekten blirmindre än den adderade summan för varje enskild post.Detta beror på att var och en av skattehöjningarna minskarskattebasen för de andra skattehöjningarna.Total effekt93/941995Slopat grundavdrag över brytpunktej budget4,9Höjd statsskatt 20 till 25 %2,174,35Nytt skikt, över 300 000 kronor3,857,69summa ej = adderad summa(+5,92)(+16,94)Summa ''additativ effekt''4,4412,16Beskattning av tjänstebilFörmånsbeskattningen av s.k. tjänstebilar är utformadså att skatten i princip blir densamma, oavsett hur mycketden skattskyldige använder bilen privat. Dennaschabloniserade utformning av reglerna har skattetekniskafördelar.Schabloniseringen gör dock att den extra kostnaden --''marginalkostnaden'' -- för förmånstagaren att nyttja bilenprivat blir obefintlig eller mycket liten. Skattereglernastimulerar därmed till ett ur miljöperspektiv överdrivet ochonödigt bilåkande. Från resurs- och miljösynpunkt är dettatvärtemot önskad utveckling.De svenska skattereglerna har dessutom utformats så attde relativt sett har gynnat större och mer bränslekrävandemodeller. Reglerna har inte gynnat hänsynen till miljön --möjligen har de gynnat svenska bilmodeller. Vissa kritikerhar anklagat svensk bilindustri för att ligga efter när detgäller att ta fram miljöanpassade bilmodeller. I sämsta fallkan de svenska skattereglerna ha bidragit till att bromsa enutveckling mot mer miljöanpassade svenska bilmodeller.Vänsterpartiet har vid upprepade tillfällen efterlystbeslut som skärper beskattningen av tjänstebilar.Vänsterpartiet har krävt att detta skall ske på ett sådant sättatt beskattningen får en påtaglig miljöprofil, dvs. attförmånsvärdet knyts till såväl värdet som modellensmiljöpåverkan samt möjligheten att nyttja bilen privat.För att uppnå detta syfte kan flera olika teknikeranvändas. I utredningen (Ds 1993:53) finns också förslag tillskatteskärpningar, innefattande bl.a. en form avkörjournaler. Även andra metoder kan dock användas somt.ex. att bygga beskattningen på företagens bokfördauppgifter, alternativt att höja förmånsvärdena kraftigt menge reduktion till de tjänstebilsinnehavare som själva betalarbensinkostnaderna.Det finns också andra förslag, t.ex. från forskare, om atthöja förmånsvärdet så kraftigt att det för flertalettjänstebilsinnehavare skulle vara lönsammare med egen bil.Slutligen skulle en miljöklassning kunna påverka fordonetsförmånsvärde. I en framtida miljöklassning bör en klass förextremt miljövänliga fordon finnas -- klass 0.Vänsterpartiet ser det inte som lämpligt att i ettriksdagsbeslut låsa fast vilken teknik som bör brukas för attskärpa beskattningen av tjänstebilar. Den frågan bör istället lösas inom en särskild parlamentarisk beredning.Frågan bör beredas skyndsamt så att beslut omskatteskärpningar kan tas senast under höstriksdagen 1994,och träda i kraft för inkomståret 1995.Vad som ovan anförts bör som sin mening geregeringen till känna.3.2 NäringsverksamhetDet är viktigt att stärka de mindre företagens roll i densvenska ekonomin. Det gäller att få igång nya företag, menockså att skapa förutsättningar för existerande attutvecklas.En väg för att stärka de mindre företagens möjlighetervore att skapa en ny bolagsform -- ett enklare aktiebolag --som kan bli det mellanting som mindre företag kan användasig av. Bland annat TCO har framfört denna tanke.Vänsterpartiet ser positivt på denna idé, och föreslår att enny företagsskatteutredning får i uppdrag att närmare beredadetta förslag. bör ge regeringen detta till känna.De enskilda näringsidkarna har länge varit enskattemässigt missgynnad företagargrupp i förhållande tillskattereglerna för de juridiska personerna -- aktiebolagen.Med anledning av proposition 1993/94:50 Fortsattreformering av företagsbeskattningen tog idecember 1993 beslut som väsentligt förbättradeskattesituationen för egenföretagarna. Besluten skapadeökad likformighet för egenföretagarna gentemotaktiebolagen men det skedde till priset av ettinkomstbortfall för statskassan på 1--. Ettbortfall som inte kompenserades genom andra åtgärder.nInkomstbortfall genom proposition 1993/94:50, enskildanäringsidkareVaraktigKort sikteffekthelår1.Positiv räntefördelning periodiseringsfond och ökning avexpansionsmedel--1,2--1,32.Kvittning mot inkomst av tjänst--0,1--0,73.Återföring av SURV--0,1--0,34.Uppskjuten återföring av uppskovsbelopp--0,0--0,7Summa enskilda näringsidkare--1,2--2,4Vänsterpartiet har hävdat attskatteförhållandena för företag borde göras mer likformigaoavsett juridisk form. Sådana förändringar borde dock medhänsyn till det ansträngda budgetläget finansieras inomramen för den samlade företagsbeskattningen.Vänsterpartiet avstyrkte därför förslagen i proposition1993/94:50. uppfattning var att en särskildparlamentarisk utredning borde berett frågan. En utredningmed uppgift att lägga förslag så att en önskvärd likformighetkunde finansieras inom ramen för den samladeföretagsbeskattningen.Ett annat skäl för ytterligare beredning var attregeringens förslag till förbättringar för de enskildanäringsidkarna var mycket komplicerade. Detta gällde bl.a.reglerna för expansionsmedel och räntefördelning. Kritikenframgick bl.a. av Lagrådets yttrande. Lagrådet ansåg attytterligare ansträngningar skulle gjorts för att förenklasystemet (se proposition 1993/94:50 s 171).Detta var och är en allvarlig kritik. Med de regler sominförts blir småföretagen ännu mer beroende avredovisningsfirmor. Komplexiteten i lagstiftningen gör attdet ofta kommer att krävas kvalificerad rådgivning för attdriva verksamheten enligt lagens bokstav -- och goda råd ärdyra. En utredning bör därför ges i uppdrag att se överreglerna i syfte att få fram enklare system försmåföretagsamheten. Detta bör ge regeringen tillkänna.Riksdagen beslöt vidare med anledning av proposition1993/94:50 om vissa åtgärder för att öka nyföretagandet. Ibeslutet ingick bl.a. en möjlighet till kvittning avunderskottsavdrag mot tjänsteinkomst vid nystartandet avett företag. Denna rätt gäller under de fem första åren.Vänsterpartiet redovisade redan i samband medskattereformen att vi kan tänka oss en begränsadkvittningsrätt. Våra överväganden då grundade sig bl.a. påde särskilda problem som finns i glesbygd, och för vissakombinationsföretag. Vi avvisade därför inte kategoriskttanken på någon form av kvittningsrätt. besluttill återinförd kvittningsrätt har dock alltför stora brister.Beslutet öppnar för möjligheter till manipulationer ochskatteundandragande.Vänsterpartiet anser att kvittningsrätten måstebegränsas såväl vad gäller summor som tidsrymd. För attsystemet inte skall ge kraftiga tröskeleffekter kanavdragsrätten dessutom behöva trappas ned under några år.En utredning bör få i uppgift att se över systemet medkvittningsrätt i enlighet med ovanstående. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.3.3 KapitalbeskattningVänsterpartiet anser att alla kapitalinkomster skallbeskattas med samma skattesats. En ''neutral''kapitalbeskattning gör att kapitalbeskattningen inte styrkapitalplaceringar eller investeringar. Principen minskarockså möjligheterna till skatteundandragande.I samband med skattereformen (proposition1989/90:110) beslöt om en enhetlig skattesats förkapitalinkomster på . I verkligheten medgav dockriksdagen redan i samband med skattereformen en mängdundantag från denna princip. I en motion med anledning avproposition 1989/90:110 lade förslag sominnebar att denna princip fullföljdes i praktiken.Regeringen har dock gått i motsatt riktning.Genom de beslut som tog med anledning avproposition 1991/92:60 ''Skattepolitik för tillväxt'' komprincipen om i kapitalbeskattning snarare att bliundantaget än regeln. Tanken på i kapitalbeskattningraserades slutligen fullständigt genom de beslut riksdagentog med anledning av proposition 1993/94:50''Fortsatt reformering av företagsbeskattningen''.I det senare fallet gällde beslutet bland annat ettfullständigt slopande av den s.k. dubbelbeskattningen,genom lättnader på ägarsidan. För analysoch ståndpunkter kring frågan om dubbelbeskattningen, seavsnittet 3.4.Riksdagen har dessutom beslutat att sänka skattesatsenför kapitalinkomster från banksparande etc, från 30 till25 % från och med inkomståret 1995.Vänsterpartiet menar att principbeslut från1990 om en enhetlig kapitalbeskattning på börförverkligas. bör därför besluta att sättaskattesatsen för kapitalinkomster från banksparande m.m.till . Genom rätten till underskottsavdrag förskuldräntor gör detta att skatteinkomsterna sjunker med ca500 . Bland annat för att motverka dennaeffekt bör avdragsmöjligheterna inom kapitalbeskattningenminskas. föreslår att ett strikt avdragstak förbruttoräntor införs.För beskattas inkomster av kapitalenligt åtta olika skattesatser.1. Ränteinkomster från bank30,0 %2. Reavinster på utländska aktier och andelar iutlandsbaserade fonder 25,0 %3. Avkastningsskatt på kapitalförsäkringar20,0 %4. Reavinst på andel i värdepappersfond med mellan 60 och90 % i aktier 17,5 %5. Reavinst vid försäljning av villor och bostadsrätter15,0 %6. Reavinster på svenska aktier och svenskbaseradeaktiefonder med i aktier 12,5 %7. Avkastningsskatt på pensionssparande9,0 %8. Utdelning på svenska aktier0,0 %Vänsterpartiet föreslår att upphäver flertaletav de beslut som tog med anledning avpropositionerna 1991/92:60 ''Skattepolitik för tillväxt'' samt1993/94:50 ''Fortsatt reformering avföretagsbeskattningen''.För detta syfte föreslår att hosregeringen begär förslag om att återkalla följande avriksdagens tidigare beslut med anledning av proposition1993/94:50.Återställningar av tidigare beslut med anledning avproposition 1993/94:50Återinförd skatt på aktieutdelning = + 3,4 miljarderkronorÅterställd skatt på aktiereavinster = + 2,5 miljarderkronorÅterinfört Annellavdrag (för bolag) = -- 2,6 miljarderkronorSumma ovanstående = + 3,3 miljarder kronorVid bifall till dessa förslag föreslår Vänsterpartietdessutom att hos regeringen begär förslag om attåterkalla följande riksdagsbeslut med anledning avproposition 1991/92:60.Återställningar av tidigare beslut med anledning avproposition 1991/92:60Återställd skatt på avkastning av privatapensionsförsäkringar från (intäkt 300 miljonerkronor). (Skatten är omvandlad till enschablonberäknad avkastningsskatt med en skattesats på9 %. )Återställd skattesats för avkastning påkapitalförsäkring från (intäkt 500 miljonerkronor). (Skatten är omvandlad till enschablonberäknad avkastningsskatt med en skattesats på20 %. )Återställd skatt på överskott i värdepappersfondtill (intäkt . )Återgå till iskatt vid reavinstbeskattning av aktier och andelar ihandelsbolag. I samband med beslutet att sänka till 25 %angavs att sänkningen skulle ge ett bortfall på 840 miljonerkronor.Summa ovanstående = 2 miljarder kronorVänsterpartiet föreslår således:att hosregeringen begär förslag så att skattesatsen på reavinsterfrån aktier och andra finansiella instrument som beskattasenligt aktievinstreglerna sätts till för 1995.attriksdagen hos regeringen begär förslag så att skattesatsen påavkastning från kapitalförsäkringar ochvärdepappersfonder sätts till för 1995.Avkastningsskatt på pensionssparande, m.m.Riksdagen beslöt att införa en ny sparform,individuellt pensionssparande i bank. Vänsterpartietmotsatte sig införandet av särskilda skatteregler för detindividuella pensionssparandet i bank. Skälen för detta varbl.a. att inte ansåg det samhällsekonomisktmotiverat att införa ytterligare kostsamma sparstimulanser.Detta särskilt som hushållssparandet redan var och är högtuppdrivet.Det var dessutom olämpligt att introducera nyasärlösningar när hela frågan om pensionssystemet var underutredning i en parlamentarisk kommission. Starka skäl talarsåledes för att skattelättnaderna för det individuellapensionssparandet bör avvecklas. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.I samband med beslutet om det individuellapensionssparandet förändrades även reglerna förbeskattningen av pensionssparandet. Förändringen innebaratt skatten nu beräknas efter en schablon. Skattesatsenfastställdes till vilket beräknades motsvara en skattesatspå i det gamla systemet.Enligt mening är denna skattesats förlåg. Detta visas också av att intäkterna blivit väsentligenmindre än beräknat. En så låg skattesats bryter vidare mottanken på en enhetlig kapitalbeskattning. Dåpensionssparandet är långsiktigt till sin natur kan dock enviss reduktion av skattesatsen vara motiverad.Vänsterpartiet föreslår att skattesatsen höjs från 10 till15 %. bör hos regeringen begära förslag ienlighet med det anförda.Motsvarande höjning bör ske med skattesatsen förkapitalförsäkringar, dvs. börhos regeringen begära förslag i enlighet med det anförda.Avdragsrätt för pensionsförsäkringar ochpensionssparandeInbetalningar till såväl pensionsförsäkringar som detindividuella pensionssparandet är avdragsgilla vidinkomstbeskattningen och utbetalningar beskattas sominkomst av tjänst. Avdragsrätten är maximerad till 1basbelopp, ca . För de fall av inkomstenöverstiger ett basbelopp så tillåts avdrag med upp till tvåbasbelopp. Detta innebär en skattesubvention -- enskattekredit för denna sparform.De samlade avdragen för pensionsförsäkringarnauppgår till ca . Vid en genomsnittligavdragseffekt på blir skattebortfallet 3,8 miljarderkronor . Det kan ifrågasättas om det ärsamhällsekonomiskt motiverat att subventionera ensparform som ligger utanför den traditionella marknadenför riskkapital. Subventionen är dessutom så utformad attden är mest fördelaktig för dem som har de högstainkomsterna. Detta är skäl som talar för att avdragsrättenför inbetalningar till pensionssparandet borde avvecklas.En avveckling är dock inte oproblematisk. Skillnadenmellan pensionssparande och t.ex. vanligt banksparande äratt utbetalningar från pensionssparandet beskattas sominkomst från tjänst, medan uttag från banksparande intebeskattas. En fullständig avveckling av avdragsrätten förpensionsförsäkringar förutsätter att inkomstbeskattningenvid uttag slopas.Ett annat skäl till en viss subvention är den konkurrensom pensionssparandet som förekommer från utlandet. I ettflertal länder beskattas t.ex. pensionssparande och livbolagefter extra förmånliga regler.Det är dock samhällsekonomiskt motiverat att dra nedpå subventionsgraden. En halvering av avdragsrätten skullege en inkomstförstärkning på . Enreducering för betyder med hänsyn tilljämkningar ökade skatteinkomster redan för budgetåret1994/95. Vid en försiktig beräkning kaninkomstförstärkningen uppskattas till 600 miljoner kronor.Ett minimikrav är att begränsa avdragsrätten till 1basbelopp. En utredning i detta syfte bör tillsättas. Vad somovan anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Skärpt avdragstakAvdragsrätten för skuldräntor är så omfattande att ensänkt skattesats i kapitalbeskattningen gör attskatteinkomsterna minskar. anser att rättentill avdrag för skuldräntor bör avvecklas. Med hänsyn till demånga egnahemsboende med underskottsräntor måstedock detta ske stegvis och under en längre tidsrymd. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.För att redan nu begränsa avdragsrätten föreslårVänsterpartiet att det införs ett strikt avdragstak gällandebruttoräntor överstigande per skattskyldig.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag i enlighet meddet anförda. En försiktig beräkning visar att detta gerskatteinkomster på . För budgetåret1994/95 kan inkomstförstärkningen beräknas till 340miljoner kronor.I andra hand vid avslag på yrkandet om avdragstak förbruttoräntor föreslår attriksdagen återinför tidigare avdragsbegränsning förränteavdrag. de regler som gällde före riksdagensbeslut med anledning av proposition 1991/92:60. Intäkternakan beräknas till 200 miljoner kronor.3.4 DubbelbeskattningIngen kan förneka att bolagsskatten i är låg. Detframgår av nedanstående genomgång (se avsnitt 3.5).Företrädare för näringslivet hävdar dock att skatten påföretag tillsammans med beskattningen i ägarledet --''dubbelbeskattningen'' -- gjorde att den samladeskattebelastningen blev hög i Sverige.Begreppet dubbelbeskattning syftar på attföretagsvinster beskattas dels som inkomstskatt hosföretaget, dels vid aktieutdelningar och reavinster.Dubbelbeskattning är det ''klassiska'' systemet för att skattavinster. Flera länder har dock efter hand övergettdubbelbeskattningen. Andra länder, t.ex. ochNederländerna, har emellertid kvar en klassiskdubbelbeskattning.Uppfattningen att det samlade skatteuttaget på företagskulle vara hög i , är vid en internationell jämförelsemycket diskutabel. Det norska finansdepartementetredovisade följande siffor för det svenskaskatteutskottet.Tabellen anger maximala skattenivåer förkapitalinkomster. Siffran inom parentes avser eftervissa avdrag, SURV- och Annellavdrag, men före de beslutsom tog med anledning av proposition1993/94:50.Maximal beskattning av kapitalinkomster i vissa länder1 23UtdelningReavinst aktierRäntoreffektiv skatt + bolagsskattNorge2802828Sverige51 (41)1949 (42)30Danmark66114958Tyskland5705753Holland7403560Frankrike63114518England47144840USA61246236Japan63126220Av tabellen framgår att inte hade påfallande högskatt vare sig på företag eller kapitalinkomster. I slutet av1993 drev regeringen trots detta igenom ett slopande avdubbelbeskattningen genom en skattelindring på ägarsidan.En lindring som innebär skattefrihet för aktieutdelningaroch en sänkning av den effektiva skatten på reavinster till12,5 %.Sverige hade dock redan en omfattande lindring avdubbelbeskattningen vid nyemissioner, det s.k.Annellavdraget. En lindring som låg på bolagssidan.Annellavdraget innebar att ett företag kunde göraavdrag för vinstutdelning med högst av vad sombetalats för aktierna. Denna rätt gällde för företaget underhögst . Genom Annellavdraget hade inte någotklassiskt system för dubbelbeskattning.Dubbelbeskattningen vid nyemissioner var genomAnnellavdraget i praktiken undanröjd.Att slopa dubbelbeskattningen innebärinte något incitament att öka investeringarna, snararetvärtom. Att slopa dubbelbeskattningen innebär att det blirmer attraktivt att dela ut vinstmedel i stället för att investeradem. Vinsten kan då lättare användas för att t.ex. köpastatsskuldväxlar eller andra rent finansiella placeringar.Beslutet att avskaffa dubbelbeskattningen genom enlindring på ägarsidan innebär ensidiga skattelättnader föraktieägarna. Det ökar skillnaderna i beskattningen mellanå ena sidan arbetsinkomster och vanliga ränteinkomster ochå andra sidan kapitalinkomster. Genom detta öppnasmöjligheter till skatteplanering, t.ex. att genom konstladedispositioner föra över inkomster till lågbeskattade ellerobeskattade inkomstslag.Regeringens förslag kritiserades starkt. ''Förslaget haringa positiva konsekvenser'', sade t.ex. professor , en av mest erfarna skatteforskare.Tidningen skrev: ''Tvärtom kommer detatt höja bolagens avkastningskrav och därmed sänkainvesteringarna.'' (nr 45/93)Skattereglerna för företag och kapital påverkarförutsättningarna för investeringsbeslut och verksamhetersom skall pågå . Det är därför en stor fördelom riksdagsbeslut kring dessa frågor kan tas under så storparlamentarisk enighet som möjligt.