mot · GH02Kr307 · 1994-01-25 00:00:00 — Motiv och sammanfattningAtt investera i kultur är att investera i människorsutveckling. Det är ett lands invånare och dess samladekunskap som är en nations största tillgång. I en alltmerföränderlig värld behöver vi kulturen för att lättare kunnamöta nya intryck.Att investera i kultur är att investera i framtiden.Ett rikt kulturliv får allt större betydelse för en regions ellerett lands utveckling och attraktionskraft.Att investera i kultur är att investera i yttrandefrihetoch demokrati. Kulturpolitiken skall stödja detdemokratiska samtalet. Yttrandefriheten får inte reducerastill enbart en formell frihet underställd marknadskrafterna.Det inopportuna, udda och utmanande håller demokratinlevande.Att investera i kultur är att investera i öppenhet ochinternationalism. Internationella impulser berikar detsvenska kulturlivet. Kultur i skolan lär ungdomar attuttrycka sig. Museer sätter in vår egen tid i ett störresammanhang.Att investera i kultur är att investera i vårgemensamma materiella rikedom. I framtidens ekonomiblir kunskap och förståelse en avgörande tillgång. Ökadekulturanslag leder till mindre utgifter för polis, fängelser,sjukvård och sociala stöd.I dag rustas kulturen ner. Bokvagnen som kommer tilllångvården dras in. Skolklassen har inte råd att besökamuseer. Förskolebarnen får inte längre besök avkonstnärer. Besparingar på folkbildningen betyder tillexempel att några av de 30 000 ungdomar som spelar musik i ABFs rockhus får ägnasig åt MTV och dataspel.15 000 kulturellt yrkesverksamma går arbetslösa, de flestamed ersättning från a-kassan. som tusen idéer,initiativ och bra projekt inte blir av.De som hävdar att inte har råd med kultur, harinte förstått vad kultur är. Kultur är ingen lyx eller krydda,utan en del av själva livsluften i en humansamhällsgemenskap. Kultur är ett av de bästa sätten attstödja den trygghet i den egna identiteten som gör att vi medstörre öppenhet kan möta det annorlunda och detfrämmande.Barn och ungdomar -- som tidigt får kontakt medkonstnärer, konst, och konstbildning -- får också redskap attförstå sin historia, hantera intrycken i en föränderligomvärld och att uttrycka sig själva.Hur kulturen nyttjas speglar de ekonomiskaorättvisorna. Kulturpolitikens främsta uppgift är därför attgöra den tillgänglig. Vi vill att kulturen skall finnas ivardagen, bostadsområdet och på arbetsplatsen. Vi vill attett museibesök skall bli lika självklart för barn ochungdomar som ett besök på fritidsgården.Vår vision är* att alla ungdomar skall gå ut i vuxenlivet med:ett avspänt och nyfiket förhållningssätt till museer, musik,konst, dans, film och teater, erfarenhet av kontakter medutövande konstnärer genom skola, dagis eller fritids,erfarenhet av att själv ha utövat kultur i någon form ävenutanför den schemalagda skolundervisningen. * att stöd till förståelse mellan olika kulturer och etniskagrupper skall bli lika självklart som stöd tillskolundervisning. * att kultur i högre utsträckning skall komma tillarbetsplatserna, till vårdinstitutionerna. * att amatörkultur -- som amatörteater, körsång ochmusikgrupper -- skall tas på större allvar. * att arbetslusten och skickligheten hos de 15 000 arbetslösa kulturarbetarna skall tas tillvara.Kultur för allaI programmet , som antogs vid SocialdemokraternasGöteborgskongress står att läsa:De stora och viktiga delarna av den offentligaverksamheten -- undervisning, kultur, sjukvård, socialomsorg, rättsväsen -- drivs och finansieras av det allmännaav demokrati-, rättvise- och solidaritetsskäl. Ett annatviktigt skäl är att verksamheten ytterst inte skall styras avvinstintressen utan av den etik och de värden som är desssyfte och grund. Ingen skall till exempel förvägras sjukvårdeller utbildning av brist på pengar. Ingen skulle accepteraatt domstolar dömde efter lönsamhetsprinciper. Det är likaorimligt att använda den måttstocken för skolbarn ochpatienter.Den borgerliga marknads- och lönsamhetsanpassningenav kulturen måste brytas. Även om kultur ärsamhällsekonomiskt lönsamt, kan kortsiktigtlönsamhetstänkande aldrig tillfredsställa människors behovav kunskap, utveckling och skönhet. Sponsorer kommerinte lika självklart till småstaden, förorten och garanterarinte stöd till det okända och framväxande. Marknadenförmår inte förena den arbetslöse bildkonstnären medförortsbarnets hunger att lära sig uttrycka sig medteckningar och målningar. Utan samhällets efterfrågan pålitteratur -- främst genom folkbiblioteken -- får inteförfattare den chans de förtjänar.Inför en bibliotekslag!I flera borgerligt styrda kommuner har förslag lagts omatt avgiftsbelägga boklån och att på andra sätt drastisktförsämra människors möjligheter att ta del av det fria ordet.Ytterst är detta ett hot mot yttrandefriheten -- det främstakulturpolitiska målet. Socialdemokraterna föreslår nu atten bibliotekslag införs, som slår fast rätten till fria boklånoch fastställer nationella mål för biblioteken.En halv miljard till kulturenSocialdemokraterna föreslår att ytterligare drygt 500miljoner kronor satsas på kultur och folkbildning.Satsningarna sker under följande rubriker:o Satsa på barn och ungdom22,25 mkro Bekämpa främlingsfientlighet12,30 mkro Utan konstnärer, ingen konst27,20 mkro deltagandet, skapa jämlikhet117,25 mkro Kultur i hela landet323,00 mkrSatsa på barn och ungdomSedan förra valet har omfattande nedskärningar skett påkultursatsningar inom barnomsorg, skola och fritidsgårdar.Särskilda medel föreslås i motionen bl.a. för kultur ochmedier i barn- och ungdomsmiljöer.Barn och ungdom måste få möjlighet att i sin vardagdelta i kulturaktiviteter och möta konstnärliga yrkesutövaresåsom bildkonstnärer, författare, skådespelare musiker,dansare, konsthantverkare och andra konstnärer.Socialdemokraternas satsningar på kultur/medier, film,länskonstnärer, studieförbund, ungdomsorganisationer ochfria dans-, teater- och musikgrupper möjliggör ett sådantmöte.Socialdemokraterna föreslår ytterligare 22,25miljoner kronor i kultursatsningar på barn och ungdomutöver regeringens förslag.Bekämpa främlingsfientlighetGenom att kulturlivet bidrar till att utveckla människoroch öka deras kreativitet skapas också goda möjligheter tillökad förståelse mellan människor, i ett samhälle som bliralltmer mångkulturellt.Att stödja invandrarnas egen kulturverksamhet ärnaturligt och viktigt. I finns gott om invandradeförfattare, musiker, sångare och skådespelare som harberikat det svenska kulturlivet. Att stimulera möten mellanolika kulturer är en angelägen uppgift.Invandrarnas egna organisationer, folkbildningen,liksom , Riksutställningars, Rikskonsertersoch vissa museers verksamheter är exempel på kulturarbeteför ökad insikt i invandrares situation. Omvänt blir detockså exempel på hur svenskt kulturliv kan berikas.Socialdemokraterna föreslår en ytterligare satsningpå kampen mot rasism och främlingsfientlighet på 12,3miljoner kronor.Utan konstnärer, ingen konstEn framgångsrik kulturpolitik är inte möjlig utanfullödiga konstnärliga insatser. Konstnärer måste därför harimliga arbetsvillkor och, framför allt, arbetsuppgifter.Arbetslösheten är hög. Av t.ex. Teaterförbundetskonstnärligt verksamma medlemmar är arbetslösa.Det är ett slöseri med kulturella och mänskliga resurseratt låta denna höga arbetslöshet fortgå sombehovet av konstnärliga upplevelser är större än någonsin.För att förbättra konstnärliga yrkesutövaresarbetsvillkor föreslår Socialdemokraterna bl.a. attKulturutredningen behandlar frågan om egenavgiftsfondför konstnärer.Utställningsverksamheten är av stor betydelse för attstimulera människors möte med konstlivet. får alltförofta bild- och formkonstnärer medverka påkonstutställningar utan ersättning. Socialdemokraternaföreslår därför ökade resurser till utställningsersättning.För att förbättra villkoren för konstnärligtyrkesverksamma föreslår Socialdemokraterna 27,2miljoner kronor utöver regeringens förslag.Vidga deltagandet, skapa jämlikhetDeltagandet i kulturlivet är fortfarande starktklassbundet och uppvisar dessutom stora geografiskaskillnader. Detta framgår bl.a. av rapportVidgat deltagande och av LOs kultur- ochfritidsvaneundersökning.Det är ofta i arbetslivet som de bästa förutsättningarnafinns för nya grupper att komma i kontakt med konstnärligayttringar. Fler kan stimuleras att ta del av mer. Satsningarpå kultur i arbetslivet är viktiga för att vidga deltagandet.På grund av handikapp hindras många att delta ikulturlivet. Inom vården kan mycket göras för att förbättrapatienternas situation. Socialdemokraterna föreslårspeciella satsningar på kultur inom vården och för dehandikappade.Regeringen fortsätter sina attacker mot folkbildningenmed förslag om ytterligare nedskärningar.Socialdemokraterna motsätter sig regeringens förslag ochföreslår en höjning med tillfolkbildningen.Sammantaget föreslår Socialdemokraterna ensatsning på kulturell jämlikhet och vidgat deltagande med117,utöver regeringens förslag.Kultur i hela landetRegeringen visar liten förståelse för behovet av attutveckla kulturlivet i hela landet.I en situation med rekordhög arbetslöshet är det extraangeläget att satsa på kulturmiljövården, som ärarbetskraftsintensiv. Det handlar om underhålls- ochrestaureringsarbete, som under alla förhållanden måstegöras om inte kulturarvet skall förskingras.Socialdemokraterna föreslår att sammantaget 140 miljonerkronor utöver regeringens förslag anslås tillkulturmiljövård.Nedskärningarna av och Filminstitutetsverksamhet leder till allvarliga försämringar av teater- ochfilmverksamheten utanför de större städerna. Riksteaternsanslag bör höjas med och Filminstitutetsmed 3,5 miljoner kronor.Runt om i landet finns intresse att bygga eller renoverakulturlokaler och samlingslokaler. Socialdemokraternaförslår att anslaget för detta arbete höjs med 125 miljonerkronor. Också denna verksamhet ger en godsysselsättningseffekt.För stöd till trossamfundens lokaler föreslårSocialdemokraterna ytterligare 13 miljoner kronor.Trossamfunden har en omfattande verksamhet med musik,studiecirklar, föredrag, film och sång.Vi föreslår nya eller ökade anslag för flera museer såsomBildmuseum i , i , Gård ochArbetets Museum.För kultur i hela landet vill Socialdemokraterna anslå323 utöver regeringens förslag.I denna motion föreslår Socialdemokraterna såledessammanlagt utöver regeringensförslag.Satsa på barn och ungdomKultur är en förutsättning för en levande demokrati. Detär dagens barn och ungdomar som skall vidmakthålla ochvidareutveckla demokratin . Självklart önskar viatt de då kommer att vara kunniga inom olika områden.Men vi önskar också att de kommer att vara reflekterandemänniskor med ett rikt känsloliv och med förståelse förandra människors sätt att tänka och leva. Kulturen spelaren viktig roll för att stimulera och vidga begrepp, känsloroch uppfattningar.Frågan om vidgat deltagande -- kulturell jämlikhet -- fåren särskild sprängkraft när det gäller barn och ungdom. Detär för dem, och tillsammans med dem, som de storainsatserna skall göras. De har var och en rätt till möjlighetertill nya intryck genom att ta del av olika kulturformer och attsjälva kunna ge uttryck för erfarenheter och känslor genomskapande verksamhet.Detta är särskilt viktigt då de multinationellamassmedierna medvetet utsätter barn och ungdom för enförytligad och kommersiellt motiverad barn- ochungdomskultur. Dessutom är möjligheterna att komma tillkulturens värld i hög grad beroende på i vilken miljö manråkar vara född. Minskade anslag eller höjda avgifter ledertill att barn till föräldrar med utbildning i ännu högre gradän andra barn kommer i kontakt med kultur.Några utdrag ur en rapport gjord av Kulturrådet:Spela musikinstrument. Barn till högskoleutbildadeföräldrar är mest aktiva, barn till lågutbildade föräldrar ärminst aktiva. Barn tillhögskoleutbildade föräldrar går mest och barn tilllågutbildade föräldrar går minst. Barn tillhögskoleutbildade är mer aktiva än andra barn. Museer.Barn till högskoleutbildade föräldrar går i klart störreutsträckning än andra barn på museer. Böcker.Föräldrarnas utbildning har stor och ökande betydelse förbarnens kontakt med böcker. Barn tillhögutbildade föräldrar går mer på bio än barn tilllågutbildade föräldrar.Även för ungdomars fritidsintressen är föräldrarnassociala tillhörighet av betydelse. Ungdomar från t.ex.tjänstemannahem ägnar sig mer åt aktiviteter som att deltai studiecirklar och att vara med i idéburna föreningar osv.Endast inom en typ av verksamhet, fritidsgården, är barnoch ungdomar från lägre sociala grupperöverrepresenterade.Statens, kommunernas och landstingens ansvarBarns och ungdomars deltagande i kulturlivet är intereglerat genom särskilda lagar och förordningar.Ratificeringen av FNs barnkonvention innebär dock attSverige nu påtagit sig vissa förpliktelser på kulturensområde, ''att respektera och främja barnets rätt att till fullodelta i det kulturella och konstnärliga livet och uppmuntratillhandahållandet av lämpliga och lika möjligheter förkulturell och konstnärlig verksamhet samt förrekreationsoch fritidsverksamhet.'' Åtagandet har tolkatsså att det inte bara bör avse barn utan lika mycket ungdom.Staten har ansvar för de kulturinstitutioner ochkulturverksamheter som har statligt stöd. Likaså har statenansvar för att på olika sätt stödja och stimulera en positivutveckling av barn- och ungdomskulturen.Vi socialdemokrater har alltid värnat om samarbetetmellan stat, kommuner och landsting och om ensammanhållen kulturpolitik.Det är nu ytterst angeläget att man i de offentligabudgetprocesserna ger kultur för och med barn och ungdomförtur.Det är i första hand i kommunerna somförutsättningarna skapas för barn och ungdom att ta del avoch aktivt delta i kulturlivet genom den kulturverksamhetsom bedrivs i förskola och på fritidshem, i skola, påfritidsgårdar och inom föreningslivet. Landstingen gerockså bidrag till barn- och ungdomskulturen.Kommunernas kulturutgifter minskade med imedeltal . Men variationerna är stora. I förortskommunernauppgår minskningen till . I glesbygdskommunerna, med sina relativt små menytterst viktiga kulturbudgetar, kan man däremot glädjandenog på flera håll registrera en ökning av kultursatsningarna.Landstingen skär ner utgifterna för denregionala kulturverksamheten med i genomsnitt under 1993.Samtidigt finns positiva inslag. Det finns t.o.m.kommuner där man har föreslagit att kulturen skall ingå ien frizon, och således undantas från besparingar.Nedskärningarna i kommuner och landsting förmodasfortsätta . För att hejda denna utveckling bordekulturministern väsentligt ha ökat anslagen då staten är enförebild för kommunerna i deras ekonomiska avvägningar.Effekterna av nedskärningar--Nedskärningarna inom biblioteksområdet påbörjadesunder och har inneburit nedläggningar av filialer,bokbussar och skolbibliotek, indragningar avbarnbibliotekarietjänster, minskat anslag till bokinköp ochprogramverksamhet. Besparingarna försämrar nuuppväxtmiljön för barn och ungdom och får även negativaföljder för barn- och ungdomskulturen över huvud taget.--p1pT.ex. barn- och ungdomsteaterns arrangörsled utgörs nästanundantagslöst av offentliga institutioner som skolor,barnomsorg och kommunala kulturförvaltningar samt avfolkbildningen och teaterföreningar. Alla dessa har underdet fått vidkännas minskadeverksamhetsmedel.Enligt Kommunförbundet har dekommunala musikskolorna i genomsnitt fått en minskningav de kommunala anslagen på mellan och jämfört med . Först finnsen översikt av det aktuella läget för hela landet. Dennakommer också att visa i vilken utsträckning avgifterna harhöjts och hur detta påverkat deltagandet.Fleraundersökningar visar att nedskärningar inom fritidssektornkommer att drabba öppna verksamheter för ungdomar(fritidsgårdar och liknande) hårdast.Antalet skolklassersom besöker museer har minskat. Från skolhåll anges bl.a.ökade reskostnader och höjda avgifter som hinder samt inte fått kompensation för denna kostnadsökning i sinabudgetar.Kulturverksamheten i studieförbunden är denmest decentraliserade delen av den samhällsstöddakulturverksamheten. Det är därför oroande att detsammanlagda kommunstödet minskat med imedeltal och i förortskommunerna . De statliga nedskärningarna har förstärkt effekten avkommunernas nedskärningar.I en enkät gjord av Folkbildningsrådet svararstudieförbunden bl.a. att nedskärningarna innebär attbasverksamheten måste dras ner och att utvecklandenysatsningar är svåra att åstadkomma, inte minst på barn-och ungdomssidan.Ett allvarligt problem är dock de pågåendeomorganisationerna i kommunerna och den överdrivnadecentraliseringen som obönhörligen leder till enuppslittring av resurserna. I och med att mångakulturnämnder har lagts ner eller slagits samman med andranämnder minskar kompetensen i kommunerna när detgäller kulturfrågorna och kulturområdet försvagas.På många håll har fungerande kontaktnät brutits sönder.Framförallt har skolans omorganisation inneburit storaproblem. Den tidigare samordningen av inköp avkulturprogram har i flertalet kommuner upphört. Ettexempel är de fria grupperna som måste sälja sinaföreställningar direkt till varje enskild arrangör, t.ex. skolaeller daghem.Positiva exemplen och SörmlandI har man beslutat att kulturnämnden skallsätta barns och ungdomars rätt till kultur och fritid främst.I Unga Kulturgruppen samarbetar de kommunalaförvaltningarna. Utbudet är fortfarande stort även när denkommunala budgeten får kännas vid nedskärningar.Skolan satsar brett på kulturverksamheter och mångaskolor profilerar sig som kulturskolor. Skolan skall spara 8miljoner kronor 1994 men inga sparkrav drabbarmusikskolan. finns en mediapedagog anställdsom arbetar med utbildning och stöd till lärare samt hjälperbarn och ungdomar att själva filma och redigera.Barnomsorgen har integrerat kulturen i sitt dagligaarbete. Barnen får kontinuerligt möta musik, teater ochkonst.Kulturförvaltningen erbjuder ett brett utbud med alltfrån film och teater till uppsökande bibliotekarier ochvisningar på museet. Enbart reste 15olika grupper runt i kommunen och spelade barnteater.Genom ett avtal mellan stiftelsen i ochsamtliga kommuner i länet garanteras varje sörmländsktbarn till och med årskursnio en teaterföreställning och en konsert . Genomdetta system når man ca 32 000 barn två gånger varje år.Verksamheten är nu gammal och har tillsin omfattning ännu ingen motsvarighet i landet.Till konserterna engageras frilansartister och grupperspecialiserade på att konsertera för barn, ochteaterföreställningarna görs av fria grupper från olika delarav landet. Stiftelsens egna musiker medverkar naturligtvisockså och samarbetar även med teatergrupperna.För de barn som är arrangerar flera avlänets kommuner själva olika typer av kulturprogram.Stiftelsen gör sammanställningar av utbudet och förmedlarprogram.Under ett år har Kultur i haft enlänskonstnärstjänst. Satsningen har varit mycket lyckad ochman arbetar för att kunna förlänga verksamheten.Kulturinstitutionernas ansvarI ''Barns och ungdomars kultur''redovisas bl.a. en bedömning av kulturinstitutionernasverksamhet för barn och ungdom.Även om flertalet kulturinstitutioner gjorde viktigainsatser för barn och ungdom så var det stora skillnadermellan olika delar av landet. Det fanns ingen uttalad viljatill omprioriteringar till förmån för en ökad barn- ochungdomsverksamhet. Enskilda institutioner uppvisadeockså stora variationer i sina satsningar för barn ochungdom och flera institutioner har försummat sådanverksamhet. Kulturinstitutionerna är i allmänhet mestengagerade av verksamheter för barn. När det gällerinsatser för ungdomar, i den mån de förekommer, är mångainstitutioner villrådiga om hur sådan verksamhet skallbedrivas.Insatserna för barn och ungdom på musikområdet ärojämnt fördelade. Allmänt kan sägas att det stora intressetför musik bland ungdomar tas tillvara i mycket litenomfattning. Bland musikstiftelserna är den dominerandekonsertformen fortfarande den traditionella, uppsökandeskolkonserten.Samtidigt finns många exempel på fantasirika ochengagerade insatser.Enligt vår uppfattning bör de statliga ochstatsunderstödda kulturinstitutionerna i sinaanslagsframställningar konkret ange vad de gör för barn ochungdom och hur de vill utnyttja tillgängliga resurser för attutveckla verksamheten för barn och ungdom.Styrelse och ledning för varje kulturinstitution har ettsjälvklart ansvar för att prioritera mellan olikaverksamheter. Vår uppfattning är att verksamhet för barnoch ungdom skall prioriteras.De nya mediernaBarns och ungdomars fritidsvanor och kulturmönster harinte förändrats på något dramatiskt sätt under de senastedecennierna. En väsentlig förändring är dock att barn ochungdomar ägnar alltmer tid åt medier. Man filmar,fotograferar, arbetar i mediaverkstäder, görmultimediaprogram i datorer m.m. Denna förändring hargått hand i hand med att intresset för musik, framför allt förolika former av populär- och rockmusik, stadigt har ökat.Under de senaste 10--12 åren har särskilt unga killarutvecklat ett stort intresse för data- och TV-spel men ocksåför datorer i allmänhet. Man tillhör olika nätverk ochexperimenterar med multimedia.I har ABF ett projekt där 500--600ungdomar samlats för att producera enmultimediaföreställning. De arbetar med musik, bild ochtext på datorer. Bilderna skall projekteras på Vattentornetsom bildar bakgrund till teaterscenen de spelar på.Intresset för de nya medierna måste framöver påverkainriktningen av satsningarna på barns och ungdomarskultur. Datagrafik och databaserade metoder ger nyamöjligheter till skapande verksamhet. Film- ochmedieverkstäder är förhållandevis billigainvesteringar. AV-centraler och de lokalakabelsändarföretagen har goda förutsättningar att t.ex.stödja skolans medieundervisning.Vilka arbetar med kultur för barn och ungdom?Utöver den verksamhet som bedrivs av kommuner,landsting och kulturinstitutioner finns flera som enbart,eller till stor del, bedriver kulturverksamhet för barn ochungdom. Några exempel:De fria teater-, musik- ochdansgrupperna har en central betydelse. De har svarat fören stor del av förnyelsen av teatern, musiken och dansen.Flertalet barnföreställningar sätts upp av fria grupper.Marionetteatern tillhör också dem som prioriterar barn ochungdomar.Genom studieförbunden kan mångaungdomar söka pengar direkt till sin verksamhet genom attbilda studiecirklar. Så finansierar många rockband ochmusikgrupper sitt spelande. Inom t.ex. ABF spelar 30 000ungdomar rockmusik i olika former, varav många håller tillpå de 150 rockhus som ABF bedriver.Unga Riks harsedan 1966 varit en särskild enhet inom Riksteatern.Arbetet med att skapa teater för den unga publiken harkonstnärligt och kulturpolitiskt stor betydelse för hela densvenska barn- och ungdomsteatern. I vår lanserar man trenya pjäser, varav två är urpremiärer.Riksutställningar ärett centrum för utveckling av utställningsmediet.Verksamheten skall ge utrymme för poesi och fantasi, allvaroch lekfullhet. ''Ögon från rymden'' är en utställning inrymdi en specialbyggd trailer som kan ''veckla ut sig'' till en 50meter lång utställningshall.Svenska rikskonserter har ensärskilt viktig uppgift när det gäller att utveckla formernaför barn- och ungdomsverksamheten inom musikområdetoch sprida information om vunna erfarenheter.De treR:en samarbetar ofta. Ett exempel är Drömtåget. 68kommuner besöktes och i samtliga genomfördesungdomskulturveckor då Drömtåget stod vid stationen.Filminstitutet ansvarar för produktion och import av filmför barn och ungdom liksom för stöd till organisationer,filmklubbar och föreningar som visar kvalitetsfilm för barnoch ungdom.Svenskt Barnbildarkiv i harutvecklats till ett unikt nationellt centrum förbarnteckningar från hela landet.De samlingslokalägandeorganisationerna, t.ex. Folkparkerna och Folkets Hus, harväsentligt ökat sina barn- och ungdomskultursatsningar.Exempel är ungdomsprojektet ''KOMåDANSA'' ochBarnens Bio Kontrast.Många barn- ochungdomsorganisationer bedriver en aktivkulturverksamhet, bl.a. amatörteaterverksamhet och s.k.Barnbildskolor, ofta i samarbete med folkbildningen.