mot · GH02Sf271 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen föreslår vi en större förändring avflerbarnstilläggen än vad regeringen gjort. Vidare föreslåsatt taket sänks i sjukförsäkringen och föräldraförsäkringenfrån 5,5 basbelopp till 7,5 basbelopp. Ersättningsnivån iföräldraförsäkringen föreslås sänkas från till . Iförtidspensionen föreslås en avräkningsregel för ITP ochAGS. Vidare lämnas förslag rörande behovsprövatbarnbidrag, bidragsförskott, avräkningsregel försjukpenning, förlängning av arbetsgivarperioden,avskaffande av medicinsk behandling,arbetsskadeförsäkringen.1. Den orättvisa generella välfärdspolitiken måsteifrågasättasGrunderna för den generella välfärdspolitiken liggerfast, menar regeringen i sin budgetproposition.De samlade sociala utgifterna inkl landstingens ochkommunernas utgifter för hälso- och sjukvård, barnomsorg,äldreoch handikappomsorg samt andra sociala insatserberäknas /95 uppgå till ca 475 miljarder kr.Detta motsvarar av BNP. Staten ochsocialförsäkringarna står för ca av de totalautgifterna.Den svenska välfärdspolitiken kräver enligt regeringenen stark ekonomisk bas. Det kan vi hålla med om. Menfrågan är om ekonomin någonsin kommer att bli så stark.Den motsatta utvecklingen är väl den mest troliga. Detstora underskottet i de offentliga finanserna medför,konstaterar regeringen, att nära en femtedel av utgifternamåste finansieras med upplåning. Detta är orimligt.Systemet lider av uppenbara strukturella brister som måsterättas till. En sådan reform kan genomföras underförhållandevis kort tidsrymd eller successivt i ett merautdraget förlopp.Regeringen är uppenbarligen inte ens beredd att ta detförsta steget, utan nöjer sig med ett allmänt uttalande omatt inriktningen på förändringen inom de storatransfereringssystemen är bl a att införa ett större inslag avegenavgifter och självrisker i systemen. Vi kan i och för sighålla med om detta, men man måste gå längre. Den endavägens politik inom socialförsäkringsområdet hetergrundskydd.De svaga och utsatta grupperna måste värnas. Det är ensjälvklarhet för oss men inte för regeringen. Den fördapolitiken leder till att just de svaga och utsatta gruppernakommer att drabbas mest när det inte längre går att låna tillöverkonsumtionen. Den ofantliga skuldbördan vältras överpå kommande generationer.Utgiftsutvecklingen för de ekonomiskatrygghetssystemen styrs till stor del av inflations- ochlöneutvecklingen, anser regeringen. Det äger sinskrämmande riktighet. Det är alltså inte riksdag ellerregering som styr utvecklingen. Det måste bli en ändring pådet. Det nuvarande systemet innebär att det är de sämstställda, fattiga och lågavlönade, som får den minsta biten avtransfereringskakan. Ett grundskyddssystem gynnar dessagrupper. Ett grundskydd som skulle kunna vara lika för allainom samtliga system med möjlighet till individuella ellergemensamma kompensationslösningar. Grundskyddet skallvara skattefinansierat och utgöra en garanti förmedborgarna i utsatta lägen. Ett sätt att lösa finansieringenav en högre ersättning kan vara egenavgifter. Metoden medobligatoriska allmänna egenavgifter har dock sina brister.De första stegen på vägen mot en grundskyddsmodellbör tas redan nu.Den galopperande generella välfärdspolitiken måste pågoda grunder ifrågasättas, vilket illustreras av detuppenbara faktum att de av regeringen beräknadeutgifterna för verksamheten under socialdepartementetökar med eller från ca 118 miljarderkr till . Såväl den totala omfattningen somökningen är en följd av de strukturella bristerna i systemet.Det strukturella budgetunderskottet borde inte få öka.Beträffande mål och inriktning uttalar regeringen bl a attinriktningen av regeringens politik är attsocialförsäkringssystemen skall vara robusta ochekonomiskt stabila. Vi kan hålla med om attsocialförsäkringssystemen skall vara robusta ochekonomiskt stabila. Men med de höga generella nivåer somsystemet nu innehåller saknas förutsättningar för det.En grundläggande brist i det nuvarande systemet ärbasbeloppsanknytningen. Vi har i tidigare motioner visat påatt basbeloppsberäkningen måste ändras (1993/94:SfU9,Fi11).2. förslagDet finns all anledning att i det här sammanhanget erinraom förslag på social- ochsocialförsäkringsområdet.Kommissionen föreslog bl a följande:Företagen börbära en betydande del av kostnaderna förförtidspensioneringen för att frestelsen att vältra överkostnaden för lågproduktiv arbetskraft på skattebetalarnaska minskas.Ge ett större utrymme för privatatrygghetsförsäkringar, vilket skulle kunna breddaaktiemarknaden.Flytta bort socialförsäkringarna frånstatsbudgeten och eventuellt också från den offentligasektorn, men först sedan systemen reformerats.Kommissionen förordar en kombination av ett obligatorisktbasskydd som består av ett fixerat belopp, lika för alla, ochett inkomstberoende basskydd. Proportionerna kan varieramellan försäkringsområdena.Om man väljer ettbasskydd som stiger med inkomsten, bör det görasaktuariskt, åtminstone för sjukpenningen ochålderspensionen. När det gäller arbetslöshetsförsäkringenkan det vara lämpligt att staten, företagen och löntagarnabetalar en tredjedel vardera.Differentiera premiernabättre i arbetsskadeförsäkringen efter företagensskadefrekvens.Sätt inte taket för de obligatoriskaförmånerna och avgifterna högre än att storamedborgargrupper finner det önskvärt att själva skaffa sigett betydande inkomstskydd ovanför dessa system. Oftakommer detta att resultera i premiereservsystem med ettbetydande privat sparande.Sätt en lagstadgad gräns försumman av obligatoriska och frivilliga försäkringar,inklusive avtalsförsäkringar, för att förhindra att de statligasystemen subventionerar ''överförsäkringar'' ochmissbruk.Skapa i möjligaste mån samma förmånsnivåeri alla system mellan vilka individen kan tänkas flytta sig.Se till att försäkringshuvudmännen inte förorsakar andra,exempelvis skattebetalare, kostnader genom att göra sig avmed kostsamma försäkringstagare, låt dem därför bära endel av kostnaderna.För ihop sjukförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen och förtidspensionen till ettsystem, med kostnadsansvar för hushåll och företag.Gåinte från ett statligt system till ett obligatoriskt system somsköts av arbetsmarknadens parter, dvs. ett korporativtsystem.Vid fonderade system bör pensionstagarnasfondmedel hållas utanför både den offentliga sektornsdomäner och utanför företagens finanser. En statligkontrollmyndighet fordras.Vid övergången till ettreformerat system måste man beakta att mångasocialförsäkringar, främst ålders- och förtidspension,bygger på långsiktiga kontrakt som inte plötsligt kanändras.Gör om de delar av systemet som inte är egentligariskförsäkringar (såsom föräldraförsäkring) till renabidragssystem och behåll dem i statsbudgeten.Statligtdefinierade sociala rättigheter som åläggs kommunerna attuppfylla bör begränsas till allmänt omfattade ochgrundläggande behov.Lindbeckkommissionen pekar på behovet av snabba ochkraftfulla åtgärder. anvisar man mål och inriktingför en reformering inom socialförsäkringsområdet som i alltväsentligt är förenlig med en grundskyddsmodell.Ny Demokrati kan därför i huvudsak ansluta sig tillkommissionens förslag och menar att förslagen väl kanläggas till grund för statsmakternas fortsatta åtgärder påsocial- och socialförsäkringsområdet.3. Regeringens budgetförslag i sammandragRegeringen föreslår besparingsåtgärder inomläkemedels- och tandvårdsområdena. Dessa åtgärder ikombination med sänkta försäljningsmarginaler förApoteksbolaget beräknas minska sjukförsäkringensutgifter med per helår. Vidare föreslåsförändringar i flerbarnstilläggssystemet vilket skulle ge enbesparing på 55 miljoner kr.Däremot ökar utgifterna på handikappområdet med 1,6miljarder kr till följd av redan beslutade åtgärder, bl a rättentill assistansersättning.Regeringen har för avsikt att lägga fram förslag undervåren om införande av vårdnadsbidrag,bostadsbidragsregler och föräldraförsäkringen. Debudgetmässiga konsekvensera av dessa förslag kommer attbehandlas i kommande propositioner.4. En översikt av ersättningsnivåer i bidragssystemetI detta avsnitt redogörs kortfattat för de störrebidragssystemen inom socialförsäkringssektorn.Sammanställningen syftar till att ge en översiktlig bild avnivån på ersättningarna inom socialförsäkringssystemet.För varje typ av bidrag anges därför den minimalarespektive den maximala ersättningen och även deninkomst som ger maximal ersättning, d.v.s. deninkomstnivå som populärt kallas för ''taket''. Deersättningar som behandlas är följande: Sjukpenning,föräldraförsäkring, tillfällig föräldrapenning,arbetsskadeförsäkring, folk- och ATP-pensioner,delpension, arbetslöshetsersättning, studiemedel samtsocialbidrag.SjukpenningInkomsttak: 7,5 basbelopp/år. (Basbeloppet uppgår år1994 till vilket medför att inkomsttaket år1994 uppgår till /år. )Ersättningsnivåer: Följande ersättningsnivåer gällerberoende på vilken dag somersätts.Dag 12--34--9091--365365--SjukpenningKarensdag65 %80 %80 %70 %Avtal--%----Summa075 %90 %80 %70 %Minsta ersättning: . För den som inte har någonarbetsinkomst utgår ingen ersättning.Maximal ersättning: avsjukpenninggrundande inkomst (SGI) från försäkringen.Denna ersättningsnivå gäller fr.o.m. den 4:esjukskrivningsdagen t.o.m. dag 90. Vissa avtal mellanarbetmarknadens parter ger ytterligare 10 procentenheterskompensation för inkomstbortfall.För yrkesinriktad rehabilitering utgår s.k.rehabiliteringspenning av SGI.FöräldraförsäkringInkomsttak: 7,5 basbelopp/år.Ersättningsnivå: av SGI.Minsta ersättning: per ersättningsdag.Maximal ersättning: av 7,5 basbelopp.Tillfällig föräldrapenningInkomsttak: 7,5 basbelopp/år.Ersättningsnivå: av SGI de 14 första dagarnaper kalenderår därefter 90 procent.Minsta ersättning: 0 kr.Maximal ersättning: av 7,5 basbelopp/år.ArbetsskadeförsäkringInkomsttak: 7,5 basbelopp/år.Ersättningsnivå: Beror av lönenivå för denarbetsskadade. I princip ersätts hela inkomstbortfallet.Ersättningen fastställs av och uppgår tillhögst 7,5 basbelopp . I de fall den arbetsskadade blirförtidspensionerad täcks mellanskillnaden upp till fastställdersättningsnivå av staten med s.k. livräntor.Minsta ersättning: 0 kr.Maximal ersättning: 7,5 basbelopp per år.FolkpensionFolkpensionen utgår med olika belopp för gifta ochogifta. Till folkpension räknas även pensionstillskottet somutgår till pensionärer med låg eller ingen ATP. Inom vissanivåer på ATP-pension blir den totala pensionen densammasom om man inte har någon ATP-pension alls. Detta berorpå att pensionstillskottet avräknas krona för krona motATP-pensionen upp till ett visst belopp. Nedan visaspensionens storlek.nÅlders- och förtidspensionu1Giftuu1OgiftuFolkpension78,av särskilt basbelopp196,av särskilt basbeloppPensionstillskott2Maximalt av särskilt basbelopp. Avräknas mot ATP-pension.Maximalt av särskilt basbelopp. Avräknas mot ATP-pension.1 Med särskilt basbelopp menas det för varjetidsperiod gällande basbeloppet minskat med 2 procent.2 För förtidspensionärer är pensionstillskottetmaximalt av det särskilda basbeloppet.ATP-pension (ålderpension)Inkomsttak: 7,5 basbeloppErsättningsnivå: av genomsnittet av de 15bästa inkomståren med avdrag för ett basbelopp.Intjänandetid för full ATP-pension: 30 år.Maximal ATP-pension: 3,9 särskilda basbelopp.ATP-pension (Förtidspension)Inkomsttak: 7,5 basbeloppPensionen beräknas med s.k. antagandepoäng. Medantagandepoäng avses de hypotetiska pensionspoäng somskulle ha intjänats om individen ifråga hade varitförvärvsaktiv under hela den förvärvsaktiva åldern, d.v.s.t.o.m. det 64:e levnadsåret.För att få antagandepoäng krävs antingen att denpensionsgrundande inkomsten är minst ett basbelopp underåret före pensionsåret eller att det finns pensionspoängregistrerade under två av . Omnågot av dessa villkor är uppfyllt beräknas antagandepoäng.Beräkningen sker enligt två alternativ där det som ger högstpension blir gällande. Nedan visas de två alternativen.1) Genomsnittspoäng av de två bästa åren av de fyrasenaste.2) Genomsnitt den bästa hälften av de år för vilkapensionspoäng registrerats.Maximal pension: 3,9 särskilda basbelopp.DelpensionInkomsttak: 7,5 basbeloppErsättningsnivå: 65 %Delpensionen beräknas som ett genomsnitt av de trebästa av . Till genomsnittet läggs ettbasbelopp. Pensionen utgör av denna bas.ArbetslöshetsersättningInkomstak: Omräknat till basbelopp blir inkomsttaketca 5,3 basbelopp vilket kan jämföras med exempelvis taketför ATP-pensionerna.Minsta ersättning: /dag.Ersättningsnivå: 80 %Maximal ersättning: /dag.Studiemedel och studiebidragFr.o.m. 1/1 1994 utgår studiebidrag med permånad (= ).Maximalt studielån uppgår till per månadunder (= ).Studieskulden räknas f.n. upp per år.Återbetalningen baseras på inkomsten och uppgår till 4procent av inkomsten . Kvarstående skuld vid 65:elevnadsåret avskrivs.SocialbidragSocialbidragens storlek bestäms av kommunerna medutgångspunkt i socialtjänstlagen § 6 och irekommendationer från . Utvecklingen avbasbeloppet påverkar socialbidragens storlek. EnligtStatistiska centralbyrån utbetalades isocialbidrag . Antalet hushåll som erhöllsocialbidrag var 327 800. Det genomsnittliga socialbidragetbland dessa hushåll var under år 1992.Regeringsrätten har i ett par färska avgöranden kommitfram till att norm bör ligga till grund förbedömningen av skälig levnadsnivå vid socialbidrag.Socialstyrelsen har som en följd av basbeloppshöjningenbestämt för ensamstående till och försammanboende till 5 632 kr.Riksskatteverket beslutar förbehållsbelopp vid införsel.Beloppet inrymmer förutom de poster som socialstyrelsentar upp även fackföreingsavgift. Beloppet bör även ligga påen något högre nivå än socialbidragsnormen för attbibehålla den enskildes motiv för att arbeta även i enlångvarigt betungande ekonomisk situation.5. Familjer och barnSamhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljernautgörs främst avallmänna barnbidrag inkl flerbarnstillägg(ca ) bostadsbidrag (ca )ersättning från föräldraförsäkringen (ca )bidragsförskott (ca ) barnpensioner samtvårdbidrag för handikappade barn (ca )beräknas totalt ca lämnastill familjeekonomiskt stöd. Om man till detta belopp läggerstudiehjälpen kan samhällets direkta stöd tillbarnfamiljerna beräknas till ca 51 miljarder kr.Kommunernas bidrag till barnfamiljerna har beräknatstill för daghem och fritidshem. Uppgiftenavser år 1992.Den sammanlagda utgiften till barnfamiljerna liggeralltså på ca . I en särskild motion för vi framett förslag som syftar till att få ned de totala kostnaderna pålängre sikt för familjepolitiken.Regeringen avser att lägga fram ett förslag om att den 1juli 1994 införa ett vårdnadsbidrag för barn som fyllt ett meninte . Vårdnadsbidraget avses bli i månadenoch vara skattepliktigt. kommer regeringen attföreslå att rätten till tjänstledighet för vård av barn förlängsfrån 18 månader till . Vidare vill regeringen avvecklagarantidagarna i föräldraförsäkringen.Regeringen föreslår i budgetproposition för budgetåret1994/95 en marginell förändring i de allmännabarnbidragen.Regeringen framhåller i budgetpropositionenföräldraförsäkringens flexibilitet. noterar dockregeringen att flexibiliteten hos föräldraförsäkringen harmedfört att systemet i vissa fall kommit att överutnyttjas.En översyn pågår. Iuppdraget ingår också att utforma vissa förbättringar i dentillfälliga föräldrapenning för ensamföräldrar.5.1 Allmänna barnbidragRegeringens förslag i budgetpropositionen innebär attflerbarnstillägg fr o m lämnas med ett beloppsom motsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet ochett helt barnbidrag för det fjärde barnet och varjeytterligare barn. Ytterligare besparingar är nödvändiga ibarnbidragssystemet.Ny Demokratis uppfattning är att hela systemet medflerbarnstillägg bör avskaffas . Det första stegetinnebär att inget tillägg bör utgå för det tredje barnet. Fördet fjärde barnet och följande barn utgår ett halvtbarnbidrag per barn i flerbarnstillägg.Om förslaget genomförs leder det tillsammans medregeringens förslag till en besparing på ca 1,1 miljarder krper år. Regeringens förslag bör träda i kraft den 1 juli 1994.I övrigt bör förslaget träda i kraft . Pågrund härav bör anslaget till Allmänna barnbidrag /95 kunna minskas med 520 miljoner kr.Behovsprövade barnbidragVi har i tidigare motioner (bl a 1992/93:Fi93) fört framett förslag som går ut på att barnbidrag inte skall utgå förbarn till höginkomsttagare. Frågan har inte förlorat iaktualitet och bör därför utredas.BidragsförskottBidragsförskott lämnas vanligen avbasbeloppet. Antalet barn för vilka bidragsförskott lämnashar för /95 beräknats till 323 000.Bidragsförskott utgår med ca . Regeringenräknar med att ca inbetalas av deunderhållsskyldiga under budgetåret. I budgetförslagetupptas därför under anslagsposten bidragsförskott ca3,2 miljarder kr.Vi ifrågasätter den nuvarande konstruktionen medbidragsförskott. Den inbjuder till fusk. Det är för lätt attundandra sig underhållsansvar. Tillämpningen måstestramas upp. Kontrollen måste öka och fusket beivras.Frågan om bidragsförskott utreds för närvarande.Uppdraget redovisas . Men eventuellaåtgärder som syftar till att beivra fusket kan inte anstå.Något måste göras . Regeringen bör redan ikompletteringspropositionen återkomma till meden utarbetad plan mot fusket med bidragsförskott.FöräldraförsäkringenFöräldrapenning utgår . Under 360dagar betalas föräldrapenning med belopp motsvarande av den sjukpenninggrundande inkomsten, dock lägst 60kr per dag, det s k garantibeloppet. Under resterande 90dagar utges endast garantibeloppet. Föräldragpenning fårtas ut längst till dess barnet fyllt eller avslutat detförsta skolåret.Tillfällig föräldrapenning utges under högst 120 dagarper barn och år. under ett årutgår högst och därefter av densjukpenninggrundande inkomsten.De beräknade utgifterna för föräldraförsäkringen ärenligt regeringen ca för budgetåret1994/95. Ersättningen finansieras med socialavgifter på ca15,och genom statsbidrag på ca 2,7 miljarderkr.Det nuvarande systemet är för dyrt. Utgifterna måstesänkas väsentligt.Systemet är också i grunden djupt orättvist. Det råderett orimligt förhållande mellan den lägsta ersättningen ca och den högsta ersättningen ca 238 000 kr.Spännvidden är för stor. Den lägsta ersättningen ligger långtunder socialbidragsnormen. Såväl den lägsta som denhögsta ersättningen utgår ju för i princip samma sak,nämligen att vara hemma och ta hand om sitt eget barn.Med ett grundskydd skulle de stora och orättvisaskillnaderna utjämnas. En grundskyddsmodell inomområdet måste utredas.Ett första steg i reformen är att sänka ersättningsnivånfrån till , dvs till den allmänna nivån inomsjukförsäkringen. Besparingen beräknas bli 1,5 miljarder kri statens utgifter.Dessutom bör taket sänkas från 7,5 basbelopp till 5,5basbelopp. En minskning av taket ger en besparing förstatskassan på ca 70 miljoner kr.Dessa förändringar bör träda i kraft den 1 januari 1995.Med hänsyn härtill bör anslagsposten bidrag tillföräldraförsäkringen för /95 minskas med785 miljoner kr.Vi anser att de med garantibelopp bör tasbort ur försäkringen, vilket ger ytterligare besparingar.Att höja tiden för tjänstledighet från 18 månader till treår menar vi är en kvinnofälla. Någon sådan förändring bördärför inte komma till stånd.Det är nödvändigt att minska antalet dagar medföräldrapenning från . De nuvarandereglerna är internationellt sett för generösa. De många ochlånga ledigheterna skapar stora problem för företagen ochförsämrar konkurrenskraften. En sådan förändring börkunna träda i kraft . En sådan åtgärd ger enårlig besparing på ca 3,5 miljarder kr.6. Ekonomisk trygghet vid sjukdom m mRFV har fått i uppdrag att noga följa upp och snarastutvärdera regelförändringarna som trädde i kraft den 1 juli1993 som bl a innebär att kompensationsnivån efter ett årssjukskrivning sänktes till 70 %.Med hänsyn till de långa sjukskrivningarna och ökandeantalet förtidspensioneringar kan det enligt regeringenfinnas anledning att studera bl a det norska systemet medmedbedömning. Regeringen avser att i den kommandeutredningen om bidragsfusket, vilken initierats av NyDemokrati, bl a kartlägga områdena sjukbidrag ochförtidspension samt de långa sjukskrivningsperioder somofta föregår sådana beslut.Utvecklingen av ohälsotalet har intemotsvarat förväntningarna. Rehabiliteringsarbetet harförsvårats enligt regeringen. En redovisning av RFVsåtgärdsprogram kommer under våren 1994.Regeringen avser att återkomma med förslag för attbromsa utvecklingen inom förtidspensioneringen och vissaandra förslag i syfte att höja den genomsnittligapensionsåldern.Regeringen har i prop 1993/94:59 Vissasjukförsäkringsfrågor bl a föreslagit att sjukpenning skallberäknas på en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) ivilken värdet av skattepliktiga anställningsförmåner i vissafall inte skall räknas med. SGI är enligt regeringenkomplicerat och vissa frågor bereds därför ytterligare för atttas upp i ett senare sammanhang.Utredning pågår bl a om att flytta ut sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen ur statsbudgeten. Beredningensarbete skall vara avslutat vid utgången av december 1994.Regeringen har för avsikt att i en proposition våren 1994föreslå att de kommunala bostadstilläggen för pensionärerförstatligas från den 1 januari 1995.SjukförsäkringenSjukförsäkringen finansieras med socialavgifter(sjukförsäkringsavgift), allmän sjukförsäkringsavgift ochstatsmedel, dvs allmänna skatter. Statsbidrag lämnas medfemton procent av kostnaderna försjukförsäkringsförmåner. Socialavgifterna utgörs avarbetsgivaravgifter och egenavgifter.Den allmänna sjukförsäkringsavgiften är ochberäknas på summan av vissa inkomster till den del den inteöverstiger det vid årets ingånggällande basbeloppet. Den allmännasjukförsäkringsavgiften beräknas ge /95.De totala sjukförsäkringsutgifterna för budgetåret1994/95 uppgår enligt regeringen till ca (tandvård ca , läkemedelsförmån ca 9,6miljarder kr, ersättning till sjukvårdens huvudmän, ca 1,5miljarder kr, rehabilitering ca ,sjukersättning ca ).I det följande lämnar vi förslag som syftar till attbegränsa konstnaderna för sjukförsäkringen.Sänkt taknivå -- sänkt ersättningsnivå på siktTaknivån bör sänkas från 7,5 basbelop till 5,5 basbelopp.Syftet med en sådan åtgärd är att ta bort en orimlig förmånsom höginkomsttagarna får med nuvarande system.Höginkomsttagarna bör i större utsträckning kunna ansvaraför sin egen försörjning utan statens medverkan.En sådan taksänkning ger en beräknad besparingseffektpå ca . Sänkningen bör träda i kraft den 1juli 1994.På sikt bör ersättningsnivån sänkas till högst , vilketkan ske stegvis, från till . Nedtrappning bör dockpåbörjas först efter det att konjunkturen vänt uppåt igen.Motsvarande sänkning bör då genomföras inomföräldraförsäkringen.Avräkningsregel för sjukpenningDet bör införas en avräkningsregel för sjukpenning förde fall där avtal mellan arbetsmarknadens parter gerytterligare kompensation för inkomstbortfallet.Avtalsbeloppet bör räknas av från sjukpenningen så att iprincip ingen får högre sammanlagd ersättning än mednuvarande system. Systemet måste var konsekvent. Det börskapas förutsättningar för en sådan avräkningsregel inomsjukförsäkringssystemet.Förlängning av arbetsgivarperiodenVidare bör förutsättningarna för att förlängaarbetsgivarperioden, till förslagvis , utredas. Ensådan förlängning bör leda till en motsvarande sänkning avsjukförsäkringsavgiften.RehabiliteringBeträffande rehabiliteringsersättningen menar vi måste nå fram till en tydlig ''trappmodell''. Densom arbetar skall ha full lön. Den som går hemma och ärsjuk skall ha högst av lönen. Den som aktivt deltar ien rehabilitering, som förväntas kunna resultera i att haneller hon kan återgå till arbetsmarknaden och försörja sigsjälv, bör få ut en ersättning på 80--av lönen.