mot · GH02N289 · 1994-01-25 00:00:00 — Skogsindustrin är en ekonomisk motor för ,som med mer än hälften bidrar till nettoexportintäkterna.Enbart massa- och pappersindustrin står för avexportnettot. Dessa intäkter har god regional spridning ochger ekonomisk bärkraft i regioner utanför storstäderna.Skogsindustrin har stor betydelse för näringar såsomskogsbruk, transporter och verkstadsindustri m.m.Avverkningsmöjligheterna i den ständigt växandesvenska skogen utnyttjas bara till . Skogen utgör därfören väsentlig dold reserv med stor potential för framtidatillväxt av ekonomi och sysselsättning.Skogsbruket och skogsindustrin är sannolikt de endastorskaliga industrisystem som kan klara Rio-konferensensmål om uthållighet och utveckling. Det skogsindustriellasystemet med förnybara råvaror och produkter som kanåteranvändas är i balans med det stora naturliga kretsloppsom styr vårt klimat och vår miljö. Skogsbruk ochskogsindustriell verksamhet kommer att få en ökadbetydelse för världens växande framtida behov av såvälråvaror som energi.Det finns därför på lång sikt en hållbar bas i förframställning av i traditionell mening skogsindustriellaprodukter, men även andra produkter såsom t.ex.polymena material, där vedråvaran utgör utgångspunkten.Med skogsindustrin som bas kan också leveransföretagoch tjänsteföretag utvecklas.Skogsindustrin befinner sig i en situation då detföreligger ett starkt ökat behov av resurser för förstärkningav forskning och utbildning på det skogsindustriellaområdet. Detta har stor betydelse för fortsatta ochlångsiktiga konkurrenskraft på den internationellamarknaden.De kommande åren blir mycket avgörande för Sverigesmöjligheter att behålla en stark massa- och pappersindustri.Denna står inför snabb och total omställning frånbulkprodukter till teknikintensiva och högt specialiseradeprodukter.Det handlar om mera kundspecifika produkter, medkortare produktcykler, en större teknikandel i produkt ochproduktsystem samt högre teknikinnehåll i produktionenför kvalitet och effektivitet.Svenska företag har på vissa områden en hög tekniskkompetens. Men för att klara en fortsatt utveckling krävsen ökad vetenskaplig bas. För att omsätta vetenskapliga röni industriell skala behövs också ett effektivt system för attvidareutveckla och länka samman den grundläggandeforskningen med den industriella verkligheten. Det behövsett sammanhållet forskningssystem.Det svenska forskningssystemet inom skogsindustrinbygger på ett samarbete på hög vetenskaplig nivå mellanindustrin, () och Tekniskahögskolan i samt på goda kontakter med svenskahögskolor och universitet och med internationell forskning.För att klara den internationella konkurrensen är det avstörsta vikt att staten vidareutvecklar detta system genomresursförstärkning för såväl som KTH:sskogsindustriella forskning.I en statlig utredning (Ds 1991:62) fastslås tydligt attantalet professurer och högskolebefattningar som verkarför skogsindustrin är klart otillräckligt i förhållande tillbranschens betydelse.Det har i olika sammanhang framförts att staten måstebidra med bättre resurser för fler professurer medskogsindustriell inriktning, vilka kan bidra tillgrundforskning, forskarutbildning, vidareutbildning ochefter behov grundutbildning. Det är nödvändigt attskogsindustrin medverkar i denna resursförstärkningar.Svensk skogsindustri är mycket internationell, ochdet är viktigt att upppehåller hög kompetens ochkan spela en viktig roll i ett europeiskt forskningsnätverkinom det skogsindustriella området.En offensiv satsning ger oss möjlighet att få behålla såvälindustriproduktion som vetenskaplig kompetens i Sverige.Frågan är väl utredd av bl.a. professor (Kunskap för konkurrenskraft -- skogsindustriellkunskapsförsörjning, Ds 1992:62) och (FoU för industriell utveckling, SOU 1991:83). Båda drarslutsatsen att och är en utmärkt bas, men attökade resurser är nödvändiga.Träförädlingsindustrin är , i likhet medmassa- och pappersindustrin, i stort behov av ökade statligainsatser för forskning och utveckling. Svenska sågverk ochträföretag är för svaga för att med egna medel drivaforskning och utveckling.De branschprogram för skogsindustrin som haravvecklats vid () bör åter startas. Stora insatser kan också görasgenom branschförbund och branschforskningsinstitutetTRÄTEK.Forskningen för fortsatt förädling av skogsråvaran ärmycket blygsam. Det är av stor strategisk betydelse förlandet att tendensen till minskade statliga satsningar påforskning inom den skogsförädlande sektorn bryts och attökade resurser i fortsättningen ges.Branschforskningen inom TRÄTEK är viktig, menunderdimensionerad i förhållande till de framtidsinriktadebehoven.För den träförädlande industrin krävs nu både riktadeoch snabba åtgärder och långsiktiga satsningar. Det är avstor strategisk betydelse för landet att tendensen tillminskade statliga satsningar på forskning inom denskogsförädlande sektorn bryts och att ökade resursertillförs.Staten har ansvaret för att har en starkforskningsinfrastruktur. En sådan består av ett system somklarar industrins behov av grundläggande forskning,rekrytering och utbildning av teknisk personal samtöverföring av vetenskapligt kunnande till industriellverklighet.Det är av stor vikt att forskningen leder till att ny teknik,präglad av insikter om och nödvändigheten av attåstadkomma en ekologiskt uthållig samhällsutveckling.Det finns därför anledning att överväga hur forskningenom naturresurserna ska byggas ut och integreras medteknisk/industriell utveckling. rollbör diskuteras i detta sammanhang. En kraftig förskjutningav profil från areella näringar tillnaturresursorienterad forskning bör ske. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade resurser förforskningen inom skogsindustrin,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av branschprogram förskogsindustrin.