mot · GH02Sf636 · 1994-01-25 00:00:00 — har en internationell förpliktelse att föra ochutveckla en aktiv och solidarisk flykting- ochinvandrarpolitik.Rasism och främlingsfientlighetUndervisningen om rasism och främlingshat behöverförstärkas kraftigt i alla skolor och på alla nivåer. Vi somlever i ett demokratiskt samhälle måste självklart hävdaupplysningens och utbildningens betydelse för ökadtolerans, humanitet och förståelse mellan människor.Omfattande undersökningar visar att undervisning ochmassmedias behandling av dessa frågor har mycket storbetydelse för förändringar i attityderna.Massmedia har ett stort ansvar när det gäller att hävdatoleransen och främja alla människors lika rätt och värde.Det har brustit betänkligt under senare år.Det är viktigt att vuxna fungerar som goda exempel föratt hävda dessa värden. Vi får inte vara tysta eller huka närrasfördomar och främlingsfientlighet sprids. Det gällerockså och framför allt att genomföra sådana politiska,sociala och ekonomiska förändringar i samhället att mankommer åt själva grogrunden för rasism och rasfördomar.Några exempel:Den höga och växande ungdomsarbetslösheten ärförödande och måste bekämpas mer intensivt.Invandrarungdomar drabbas av flerfaldigt störrearbetslöshet än andra ungdomar, vilket kräver extra stöd.Ungdomar, särskilt i och andrastorstäder, trängs nu i snabb takt ut från bostadsmarknaden.Det är framför allt de kraftigt stegrade hyrorna som utgördet största hindret för att behålla eller skaffa en egenbostad. Att tvingas föra en närmast hopplös kamp för endräglig bostad med rimlig hyra ökar inte toleransen motandra folkgrupper.En nyckelfråga för att bekämpa rasfördomar ochfrämlingsfientlighet är den stora betydelsen av att kunnaupprätthålla en human och solidarisk flyktingpolitik förskyddsbehövande människor.De inskränkningar och avsteg som görs här och i andravästländer i flyktinglagstiftningen och framför allt irättstillämpningen har en starkt negativ effekt.Det är inte möjligt att med framgång bekämparasfördomar och flyktingfientlighet utan att med kraft slåvakt om asylrätt och solidarisk flyktinghjälp. Den tendens imotsatt riktning som finns i hela måste brytas.Om inte kommer den allvarligaste flyktingvågen i Europasedan att få katastrofala verkningar förskyddsbehövande människor på flykt.Utan en human, solidarisk och realistisk flyktingpolitikblir effekten att vi i hela får ännu fler flyendemänniskor som lever underjordiskt, arbetar och bor svart.Det rör sig om miljontals människor som lever på detta sätt iCentral- och . Ingenting är mer negativt för denfasta befolkningen i berörda länder. Detta börjar seriösaarbetsgivar- och arbetstagarorganisationer att inse. Menregeringarna i har ännu inte vågat ta depolitiska och ekonomiska krafttag som behövs trots starkkritik från inte minst många parlamentariker både inom EGoch Europarådet.Det behövs ett vidgat och intensifierat internationelltsamarbete för att bekämpa rasism och främlingsfientlighet.Human flyktingpolitikVår flyktingpolitik måste sålunda utformas så att den påett humant och generöst sätt kan ta emot människor somhar behov av skydd i vårt land.De som enligt nuvarande lagstiftning beviljasuppehållstillstånd i är flyktingar enligt , krigsvägrare och de facto-flyktingar.Uppehållstillstånd ges också av humanitära skäl. Det ärangeläget att vi i upprätthåller dessa grundlägganderegler i vår lagstiftning. Det ökar våra möjligheter att iEuropa och i övrigt på det internationella planet varapådrivande för en mer rättvis ansvarsfördelning avförpliktelserna för asylsökande och flyktingar.I proposition 1993/94:94 Mottagande av asylsökandem.m. föreslås ett flertal ändringar som rör mottagandet avasylsökande och utlänningars rätt att vistas i Sverige.Enligt propositionen skall skyddsbehövandeutlänningar -- om deras skyddsbehov kan bedömas vara avbegränsad varaktighet -- kunna meddelas tidsbegränsade istället för permanenta uppehållstillstånd. De skall dåomfattas av den föreslagna nya lagen om mottagande avasylsökande m.fl. De anhöriga inom kärnfamiljen tillutlänningar, som på nu angiven grund beviljats etttidsbegränsat uppehållstillstånd, skall ha möjlighet tillfamiljeåterförening i Sverige.Med tanke bl.a. på utvecklingen i f.d. är detangeläget att särskilt utvidga skyddet för tvångsförflyttademänniskor genom att tillämpa de miniminormer somkommer till uttryck ''Protection of asylumseekersin situation of large scale influx'' (Skydd för asylsökande isituationer av storskalig tillströmning), antagen avUNHCR:s exekutivkommitté.I propositionen anges att tidsbegränsadeuppehållstillstånd bör användas främst då skyddssökandeflyr undan konflikter och kriser, som kan bedömas hakortare varaktighet. Det kan också vara fråga omnaturkatastrof eller ekologisk katastrof. De situationer somanges i propositionen är inte fullständiga men de uttalandensom görs anses vara tillräckliga för att en generöstillämpning i detta avseende kan göras av regeringen.Det är emellertid angeläget att understryka att tillfälligauppehållstillstånd inte får inkräkta på asylrätten. Det finnsutan tvekan en påtaglig risk att så skall kunna ske irättstillämpningen.Det sägs visserligen att en förutsättning för en lösningmed tidsbegränsat uppehållstillstånd skall vara att det ärfråga om en person som inte har rätt till asyl enligtbestämmelserna i 3 kap. 1 § utlänningslagen. Det bör medstörre klarhet och tydlighet framgå att stor vikt läggs irättstillämpningen vid att inte inskränkningar görs i denskyddssökandes rätt att vid behov få sin asylansökanbehandlad i vanlig ordning. Det är erforderligt attregeringen tillser att anvisningar härom tillkommer.I regeringsförslaget framhålls att tillfälligtuppehållstillstånd, som högst kan avse , skallinnefatta insatser på förberedelser för ett återvändande.Frågan om vad som skall inträffa i händelse attskyddsbehovet kvarstår efter är intei tillräcklig grad preciserad. Det behövs nya övervägandenoch förslag om detta. Här bör de anvisningar och uttalandensom gjorts från UNHCR vara vägledande.Frivillig återvandringDe flesta flyktingar har en önskan om att kunnaåtervända till sitt hemland. Vilka möjligher som finns tillfrivillig återvandring är för dem en mycket viktig fråga.Erfarenheterna visar att återvändandet ofta är en svårprocess. Det behövs noggranna förberedelser men också ettaktivt stöd för att kunna återintegreras i sitt hemland.En ingående och genomtänkt planering är därför oftaavgörande för om återvandringen skall bli framgångsrik.Frivilligorganisationer och invandrarnas/flyktingarnasegna organisationer har i spelat en viktigroll när det gäller stöd till dem som planerar att återvända.Studiecirklar, kurser och annan verksamhet har bl.a.anordnats.På grund av massarbetslösheten och andra krisfenomenhar intresset för återvandring ökat starkt. De stödåtgärdersom lämnas av samhället är otillräckliga. Det är hög tid attregeringen framlägger ett konkret återvändandeprogram.Det finns utredningar om detta som aldrig lett till någotresultat. Inte heller i årets budgetproposition framläggerregeringen något förslag, vilket är en allvarlig brist.Tillräcklig vägledning för detta finns inte bara iforskningsrapporter och utredningar utan även hosUNHCR samt olika nationella och internationellafrivilligorganisationer.En genomtänkt återvandringspolitik bör även utformasså att invandrarna ges möjlighet att bevara och utveckla sittspråk och sitt kulturarv. Stora inskränkningar ihemspråksundervisningen motverkar även möjligheternatill frivillig återvandring. Till detta återkommer vi nedan imotionen.Vad gäller frågor om asylrätt i övrigt samtfrämlingsfientlighet och rasism får vi hänvisa till motionerav m.fl. för beaktande.Här vill vi beröra särskilda frågor om asylsökande ochflyktingar som inte fått en tillfredsställande lösning ibudgetpropositionen.Asylsökande och flyktingars tortyrskador m.m.Enligt artikel 14 i FN:s konvention mot tortyr skall varjekonventionsstat säkerställa att offret för tortyrhandling får''medel för ett så fullständigt återvinnande av hälsa sommöjligt''.Konventionen skiljer inte mellan flyktingar ochasylsökande. Man kan därför ifrågasätta om det är förenligtmed konventionen att tortyrskadade asylsökande, liksomövriga asylsökande, endast har rätt till akut sjukvård iSverige.Torterade och andra traumatiserade asylsökande har detsärskilt svårt bl.a. för att de endast har rätt till akutsjukvård, men även för att de långa förläggningsvistelsernaoch handläggningstiderna i asylärenden är särskiltpåfrestande för dem. har ansvar när det gällertortyrskadade asylsökande och förpliktelser i enlighet mednämnda konvention.Inom dagens sjukvård har man i allmänhet intetillräckliga kunskaper för att kunna konstatera ompatientens problem har ett samband med tortyr. har läkarförbundet tagit initiativ till enspecialutbildning för ''high risk doctors'', främst rätts-,fängelse- och militärläkare och dem som ska arbeta i tredjevärlden.I borde en sådan utbildning också varaangelägen för alla läkare -- främst för dem som arbetar medsjuk- och hälsovård på flyktingförläggningar samt inte minstInvandrarverkets förtroendeläkare. Även i kanefterlevnaden av läkaretiken brista och det kan därför varaviktigt att betona att läkarna måste arbeta som patientensläkare och inte som myndighetens i bedömningen avtortyrskador.Läkare och annan personal som möterflyktingar/asylsökande på bl.a. förläggningar borde ocksåha utbildning om tortyrskador och andra trauman.Sjukvård för asylsökandeDet uppdelade ansvaret för sjukvård till asylsökandeskapar problem. Det finns anledning att se överhuvudmannaskapet. Sjukvårdshuvudmannen borde hainflytande på hur lägger upp sjukvårdenför asylsökande inom regionen.De asylsökande har ofta ett större behov av akutsjukvård och tandvård än andra.För akut behandling av tortyrskadade behöver speciellaresurser sättas in efter ankomsten tillSverige. FN:s konvention mot tortyr ålägger oss ett särskiltansvar. Till att börja med är kvalificerad diagnostik viktig.Detta gäller även asylsökande.Enligt bör alla barn som vistas iSverige få tillgång till god hälso- och sjukvård samttandvård, inte bara akutvård.Det behövs kvalificerade, professionella bedömningarav behovet av krisintervention i mottagningssystemet.Personalen på förläggningar och slussar måste få hjälp meddetta genom psykiatrisk expertis.Landstingen måste få full ersättning från staten för sinakostnader i mottagandet av asylsökande/flyktingar.Debiteringen av vårdkostnader är förknippad medmånga problem. Den s.k. normaliseringsprincipen får inteinnebära att landstingen skall stå för kostnader imottagandet. Statens kostnadsansvar måste gälla tillsutlänningen får uppehållstillstånd eller som avvisad lämnarlandet.Ersättning till kommunernaRegeringen föreslår under anslaget D 5 ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. ett anslag på7 för /95.Anslagsberäkningarna baseras enligt budgetförslaget på attca 50 000 personer kommer att placeras ut i kommunerna.Ersättningarna till kommunerna schablonberäknas och harfrån 1994 höjts från till för vuxna och från till för barn under 16 år.Enligt nuvarande regler får den kommun som först taremot en flykting alltid ett halvt schablonbelopp. Omflyktingen bor kvar i den första mottagningskommunen ochär folkbokförd där , betalas ytterligare etthalvt schablonbelopp till samma kommun. Flyttarflyktingen från den första kommunen lämnas under vissaförutsättningar ersättning till denna kommun.För att åstadkomma en fördelning av schablonbidragensom bättre visar var i tiden kostnaden ligger föreslås attutbetalning sker i stället för två som i dagoch att utbetalningstiden utsträcks ett halvt år.I budgetpropositionen anges att föreslagna ändringarmedför att det blir bättre kompensation än förstorstadskommuner och andra kommuner med storinflyttning av flyktingar som bott i annan kommun.Vi bestrider inte att det blir en viss förbättring men denär enligt vår mening otillräcklig. I propositionen saknaserforderligt underlag för regeringens ställningstagande.Utskottet bör där inhämta material härom från berördastorstadskommuner. En ytterligare justering är enligt vårmening erforderlig för att på ett mer rättvist sätt görafördelningen mellan inflyttnings- ochutflyttningskommuner.HemspråksundervisningAnslagen till hemspråksundervisningen föreslås minskamed och skall endast erbjudasinvandrarelever under deras första sju skolår. Detta förslagär ett kraftigt avsteg från riksdagsbeslut ochregeringsdeklarationer, som gällt och framtill . I skolförordningen sägs uttryckligen attinvandrarelever har rätt till undervisning i hemspråket i denomfattning som motsvarar deras behov. Behoven har inteminskat. Från olika delar inom kommerrapporter om den oro som finns bland invandrarföräldrar,elever och lärare inför befarade drastiska nedskärningar ihemspråksundervisningen.Det förefaller som om hetsen mothemspråksundervisningen, ledd av Ny demokrati, harpåverkat. Att ta bort hemspråksundervisningen frånhögstadiet och gymnasiet samt skära ned den på lägreskolstadier innebär en stor förlust för det svenska samhälletkulturellt, socialt och ekonomiskt. Vidare underminerasden internationaliseringsprocess som förespråkat iolika internationella sammanhang.För de äldre invandrareleverna blir följderna olyckligapedagogiskt och socialt. Ur pedagogisk synvinkel innebärförslaget att elevernas möjligheter att lära och utvecklasvenska språket minskar, då studiehandledning saknas påhemspråket i olika ämnen. Eleverna kan inte utveckla sinakunskaper och färdigheter i sina modersmål, då de inteundervisas och tränas på högstadiet och gymnasiet. Deflesta invandrarelever har inte möjlighet att få teoretiskundervisning i modersmålet av sina föräldrar.Hemspråkslärarnas närvaro i skolan förstärker ocksårelationerna mellan invandrareleverna och skolanspersonal. Studiehandledning i hemspråket förinvandrarelever frigör resurser för läraren att ägna sig åtämnesundervisning i stället för att försöka förklara svenskaord för invandrarelever med otillräckliga svenskkunskaper.Skolan berikas kulturellt av att hemspråkslärarna tillförkulturkompetens från olika delar av världen.Invandrareleverna gör också stora sociala förlustergenom föreslagna nedskärningar. Hemspråksläraren är enlänk mellan skolan och hemmet, särskilt för de föräldrarsom inte behärskar engelska. Invandrareleverna i densvenska skolan är i stort behov av vuxenkontakter, somkänner till och förstår deras kultur och som också förstården svenska kulturen. Om dessa vuxenkontakter minskareller försvinner och med dem studiehandledning ochhemspråksundervisning, kommer klyftan att öka mellandessa barn och deras föräldrar i känsliga tonår.Invandrareleverna riskerar också i sin utsatthet att kommai konflikt med svenska ungdomar och det svenska samhälleti stort.Vi anser att budgetpropositionens förslag angåendehemspråksundervisningen behöver ses över. Det är ocksåangeläget att en översyn sker av hur de enskildakommunerna använder de pengar, som anslagits förundervisning i svenska 2 och hemspråk för invandrarbarnenoch hur bestämmelser gällande denna undervisning följs.Sveriges Invandrarinstitut och museum i BotkyrkaDet svenska samhället genomgår en omställning till följdav en alltmer ökad internationalisering. Detta innebär attmänniskor med de mest skiftande livserfarenheter lever ochkommer att bosätta sig i landet. I vardagslivet möts allt flermänniskor med olika kulturer och religioner. Nyakommunikationsmönster kommer att skapas, vilket ställerstora krav på anpassning för alla parter i dessa möten.Service och näringar måste få verksamheten att fungera.För invandrarna reser sig viktiga frågor kring rötter,identitet och ursprung i omställningen till det svenskasamhället.Under gångna år har ett flertal motioner framlagts iriksdagen om stöd till museiverksamhet vid stiftelsenSveriges och museum i Botkyrka.Verksamheten bedrivs inte som ett traditionellt museumutan mer som ett kunskapsinstitut med forskning,utbildning och utställningsverksamhet.Botkyrka har lagt en ekonomisk ochverksamhetsmässig grund för stiftelsen och museum -- ett mångkulturelltkunskapscentrum -- som förenar forskning och praktik isyfte att uppnå en fördjupad kunskap om kulturmöten i detmångkulturella samhället. Verksamheten har utvecklatspositivt, vilket bland annat återspeglats i utställningen ''50år i '' på , stiftelsens roll(ordförandeskap) i den nybildade ''Kulturmötesgruppenvid svenska museer'' inom SAMDOK samt den omfattandeforsknings- och utbildningsverksamhet som bedrivs vidFittja gård i samverkan med universitet.De anslag som verksamheten tillförts har främst kommitfrån kommunen och via projektansökningar. Det ärangeläget att verksamheten kan få större spridning. Denkunskapsbas som utvecklas vid stiftelsen måste komma flertill godo. Vidare finner vi det nödvändigt att den del avverksamheten son inriktas på att dokumenterainvandringens svenska historia prioriteras. Vi anser att detär viktigt för morgondagens nya svenskar att de skall kunnafinna sitt kulturarv i svenska arkiv eftersom de bor här. Föratt detta skall bli möjligt måste någon institution ägna sig åtatt driva och stimulera detta arbete. Det behövs också flerutställningar som presenterar olika invandrargruppers livoch ursprung samt aspekter på olika kulturmöten mellanmajoritet och minoritet. Utställningarna kan ha ensymboliskt viktig funktion genom att de sanktionerar ocherkänner möjligheter och problem i det mångkulturellasamhället. För utställningarna måste fungerandekunskapsperspektiv anläggas så att en fruktbar dialog kanutspinnas i syfte att uppnå ökad förståelse överkulturgränser. Formulerandet av sådana perspektiv skerredan i dag vid och museum.Med det arbete som gjorts i anser vi attSveriges och museum väl fyller uppgiftensom ett nationellt mångkulturellt och attstaten bör stödja dess inriktning och samverkan med såvälforskningssamhället och högre utbildning som medmuseerna i landet. Det är av stor betydelse att det ibudgetpropositionen föreslås ett anslag.Det behövs emellertid förstärkta insatser till institutetför att denna institution skall kunna spela en viktig roll intebara i utan också i andra delar av landet.För den fortsatta planeringen och effektiviteten iverksamheten är det viktigt att stödet blir kontinuerligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprätthållande av en solidariskoch human flykting- och invandrarpolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätten till tillfälligtuppehållstillstånd inte får inkräkta på rätten till asyl,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erforderliga anvisningar görsför att asylrätten upprätthålls i ärenden om tillfälligtuppehållstillstånd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om tillfälligauppehållstillstånd och att hänsyn bör tas till de anvisningaroch uttalanden som gjorts av UNHCR,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förslag till ett konkretåtervändandeprogram för flyktingar och andra tillfälligtskyddsbehövande framläggs,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beivrandet av rasism ochfrämlingsfientlighet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättradbehandling av asylsökandes och flyktingarstortyrskador,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad sjukvård förasylsökande och flyktingar,9. att beslutar om mer rättvis fördelning aversättning mellan inflyttnings- och utflyttningskommuner,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärkthemspråksundervisning,211. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkta insatser för och museum i Botkyrka.3