mot · GH02Kr307 · 1994-01-25 00:00:00 — Fleraorganisationer ger medlemmarna möjlighet att arbeta medatt göra radioprogram i närradion.Att vara aktiv i en förening kan ofta leda till ett annatsynsätt.I en undersökning gjord av Unga Örnar i Norrköpingoch ställdes bl.a. frågan ''Vad betyder kultur förDig''. Av ej organiserade ungdomar svarade teater och sport. Av de organiserade ungdomarna svarade teater och sport. På frågan ''Varför är det viktigt med kultur''svarade av de ej organiserade ''vet ej'' medan av de organiserade svarade ''sinnena får leka''.Kultur före -- i -- efter skolanSocialdemokraterna framhävde i regeringsställningskolans betydelse som kulturinstitution. ''Kultur i skolan''-projektet ledde till att många skolor förde in kulturen i nyaspännande former i skolarbete. ''i skolan'' har genomstatliga stödinsatser introducerats som ett reguljärt inslag iskolundervisningen i många kommuner.Vi föreslår en nystart för projektet samt att ''i skolan'' blir en naturlig del av dettaprojekt. Vi vill vidga begreppet kultur för barnoch ungdom till att också omfatta medier och har då valtuttrycket ''Kultur/medier i skolan''. Vi föreslår också attsärskilda medel anslås för kultur/medier inom barn- ochskolbarnomsorg och på fritidsgårdar.Därutöver anser vi att särskilda projektbidrag skallkunna sökas för verksamheter som inte är kopplade till t.ex.skolan och fritidsgårdarna. Barn- ochungdomsorganisationer m.fl. skall kunna söka sådanabidrag. Detta utesluter inte att barn- ochungdomsorganisationer skall kunna vara samarbetspartnerför ''Kultur/medier i skolan'' och ''Kultur/medier inombarn- och skolbarnomsorg och på fritidsgårdar''.I några kommuner har den kommunala musikskolanutvecklats till kulturskolor genom en vidgning till ävenområdena dans, teater och bild. På många platser harstudieförbunden startat kulturskolor och/eller samarbetarmed kommunen. Begreppet kulturskolor används också försådana skolor som integrerar kulturen i den dagligaverksamheten och som i vissa fall profilerar sig somkulturskolor. Vi anser att en utveckling mot olika modellerav kulturskolor är bra och att de lokala förutsättningarna fåravgöra om de drivs i eller annan regi.När ungdomarna lämnar skolan, eller söker sig utanförskolan för sina kulturaktiviteter, när de blivit för gamla förfritidsgården, blir projektverksamhet en naturligarbetsform för att främja ungdomars egen kultur.Ett exempel är ''Kulturbudkavlen''. Det var en satsningpå ungdomars eget skapande. Över hela landet drogskulturbudkavleprojekt i gång. Genom skickliga ledaresatsade man på ungdomarnas egna initiativ ochuppmuntrade dem.Medverkan av professionella konstnärerDet är viktigt för barn och ungdomar att få mötaprofessionella konstnärer. I projekt liksom i t.ex. skolor ochpå daghem bör bildkonstnärer, författare, skådespelare,musiker, dansare, konsthantverkare och andra konstnärerengageras i väsentligt större grad än . ''Kultur i skola''-satsningen har bl.a. givit många goda erfarenheter av sådantsamarbete, som det har skapats nyaarbetstillfällen för konstnärer. Våra föreslagna satsningarkommer att ha stor betydelse för att kulturelltyrkesverksamma skall kunna göra aktiva insatser i stället föratt vara passivt arbetslösa.Vi föreslår också att försöksverksamheten medlänskonstnärer återupptas. /91 inleddekulturrådet en försöksverksamhet med s.k.länskonstnärer/regionala kulturpedagoger. Avsikten var atthöja kvalitén på amatörkulturen inom olika konstområden.Samtidigt fick konstnärerna möjlighet att delta i ettpedagogiskt utvecklingsarbete där den konstnärligakompetensen var av avgörande betydelse. Den geografiskaspridningen i landet var också av betydelse liksomkonstområdesinriktningen samt försök med olikahuvudmän och medarrangörer.FörslagVi föreslår en satsning på barn och ungdomar med 22,25miljoner kronor.Nya anslag:7,till ''Kultur/medier i skolan''till ''Kultur/medier i barn- och skolbarnomsorgsamt på fritidsgårdar''till ''Kultur/medieprojekt för barn och ungdom''till LänskonstnärerUtöver regeringens förslag:2 mkr till Svenska Rikskonserters barn- ochungdomsverksamhet4,till Fria dans-, teater- och musikgrupperna250 till MarionetteaternUtöver ovanstående föreslår vi tillBarn- och ungdomsorganisationerna för att engagera barntill flyktingar och invandrare.Vi föreslår också en fortsättning av projektet''Kulturbudkavlen'' och att det utvidgas till en''Kultur/mediebudkavle''. Projektet bör få stöd genommedel från Allmänna arvsfonden.Bekämpa främlingsfientlighetAlla människors lika rätt och lika värde ärutgångspunkten för svensk grundlag och demokrati. Ingen ivårt land får missgynnas på grund av ras, religion, nationellteller etniskt ursprung.Rasistiska och främlingsfientliga yttringar har på senaretid dykt upp i hela . Företeelserna omspänner alltfrån direkta våldsdåd mot flyktingar ochflyktingförläggningar till rasistisk propaganda. Rädsla ochosäkerhet sprids bland invandrare, flyktingar och övrigbefolkning. I har också främlingsfientligheten ökatpå senare tid. Skulle de växa sig starka står grundläggandehumanistiska och demokratiska värden på spel.Arbetet mot främlingsfientligheten och rasismen måsteske på många sätt. Bl.a. måste grogrunden till fientlighetenundanröjas. I spåren av massarbetslöshet nås vi avrapporter att till synes vanliga människor inte längre klararsin egen och sina familjers försörjning. Alltfler människor,framför allt ungdomar, känner sig obehövliga och därmedatt de inte tillhör samhällets vinnare, utan dess verkligaförlorare. Det är i detta, arbetslöshetens, somgrogrunden till främlingsfientligheten och rasismen finns.Det är här motsättningarna mellan svenskar, flyktingar ochinvandrare är som störst. Det är här som de kraftfullasteinsatserna måste göras.I började motsättningarna mellan ländernasgamla befolkning och invandrare/flyktingar att skärpas närarbetslösheten kraftigt ökade. var invandringeninte bara accepterad utan också välkommen. Stämningenslog om när den strukturella arbetslösheten, trots växandevälstånd, började tillta. Detta förklarar också varförSverige så sent nåtts av den öppna och hårdafrämlingsfientlighet som alltmer breder ut sig.Arbetet för en lugn och harmonisk utveckling måste skemed ett internationellt perspektiv. I ärarbetslösheten en avgörande faktor för social oro.Socialdemokraterna i har underledning av utarbetat ett program för attangripa arbetslösheten.I spåren av ett hårdnande samhällsklimat, där rädslanoch otryggheten ökar, utvecklas också misstänksamheten,missundsamheten, fördomarna, lögnerna,historieförvanskningen och -- förfalskningen och därigenomtvivlet på vad som är sant och inte sant. Vem talar sanning?Vem ljuger? Tilltron till politiken som ett medel att i en svårtid lösa gemensamma samhällsproblem minskar.Politikerföraktet gynnas och demokratin utsätts för storapåfrestningar.Nuvarande åtgärderInom ramen för FNs kulturårtionde har en kommittéunder förfogat över särskilt anvisade medel förprojekt som syftar till att öka medvetenheten om detmångkulturella samhällets möjligheter och problem. Dethar lett till möten mellan olika kulturer och lyft fram derasgemensamma grundvärderingar.Därutöver har för budgetåren 1992/93 och 1993/94årligen ställts till förfogande för insatsermot främlingsfientlighet, rasism och antisemitism.Insatserna skall inriktas på att påverka i första handungdomars normer, attityder och förhållningssätt tillinvandring, flyktingar och etniska grupper.Fyra myndigheter (, ,och ) har fått detta uppdrag.Medel har även tilldelats ochSvenska kommittén mot antisemitism.Myndigheternas arbete har koncentrerats på deungdomar som lämnat skolan, som är arbetslösa och somstår utanför föreningslivet. Den här ungdomsgruppenkommer i kontakt med andra insatser som är tänktaatt påverka främlingsfientliga attityder hos ungdomar.Antalet invandrare kan komma att öka ,antalet s.k. andra generationens helt säkert. Detta innebäratt de problem vi upplever med anknytning tillinvandringen kan förvärras, t.ex. främlingsfientligayttringar bland svenska ungdomar, försvarsreaktioner ochgängbildningar hos invandrarungdomen.Förutom att vidta åtgärder för att motverkafrämlingsfientlighet och rasism bland ungdomar som lämnatskolan och som inte kan nås via föreningslivet bör insatserdärför även göras för gruppen invandrare och deraskontakter med föreningslivet.Därför bör, utöver ökade anslag till det redan påbörjadearbetet, särskilda medel anslås till barn- ochungdomsorganisationerna så att dessa kan engagera flerinvandrare i verksamheten.Kulturens roll i kampen mot främlingsfientlighet och förett mångkulturellt samhälleKulturrådet avser att ge ut en rapport om hur olikakonstnärliga uttrycksformer kan bidra till att minskafrämlingsfientlighet och rasism. En av utgångspunkterna ärde erfarenheter som vanns vid de seminarier som ordnadesinom ramen för teaterdagar våren 1993.Avsikten är att rapporten skall komma till praktisk nytta förde många kulturskapare och företrädare för organisationeroch kommuner som arbetar med mångkulturensmöjligheter. För arbetet krävs nya samarbetsformer mellanstat, kommuner, kulturinstitutioner och organisationer.Invandrare och flyktingar deltar av flera skäl mindre idet svenska kulturlivet än många andra grupper. Språket ärsjälvklart ett av de största hindren, men det finns ocksåandra svårigheter t.ex. ovana vid att ta del av deninstitutionskultur som svenskt kulturliv ofta präglas av,främlingskap inför innehållet i kulturutbudet och rädsla fördet okända. Att det egna kulturarvet -- språket, dansen,litteraturen, hantverket -- får möjlighet att leva ochutvecklas är viktigt för att människor skall kännasamhörighet och trygghet i sin identitet och i sitt ursprung.Samtidigt är det angeläget att minoriteternas kultur blir endel av det allmänna kulturlivet och tillgängligt för flera föratt på så sätt stimulera och berika kulturlivet i dess helhet.Det är därför också angeläget att stödja invandrarnasegen kulturverksamhet. Här spelar invandrarnasorganisationer en nyckelroll.I finns ett stort antal mycket skickligainvandrade musiker som sällan eller aldrig får möta ensvensk publik, vare sig vid konserter eller på fonogram. Iallmänhet framträder de i små, slutna sällskap medföreträdesvis landsmän i exil som publik.Svenska rikskonserter och Caprice har förutsättningaratt se till att de till invandrade musikerna och derasmusik når större spridning, bl.a. genom att musik frånfrämmande länder och kulturer görs tillgänglig på fonogramoch dessutom, där så är möjligt, samordnas med t.ex.skolturnéer och bildningsförbundens verksamhet. Ävenandra producenter av fonogram skall kunna söka bidrag förutgivning av sådan musik.Shikasta är den första mångkulturella ensemblen inomen svensk teaterinstitution. Premiärpjäs är ''Tusen och ennatt'' och dessutom spelar man ''Tehuset'' som rymmer helaensemblens berättelser om sig själva och resan till det nyahemlandet.Riksutställningar planerar flera turnéer ochproduktioner /95. ''i '' kommerfrån att visas på olika platser i landet. ''Vadhände Mouhamed '' är ett annat projekt liksom''Kvinnor under islam''.Rikskonserter har redan arbetat med musikverksamhetpå flyktingförläggningar i samt i Göteborg.Bl.a. har man anordnat musikaliska möten mellanflyktingbarnen och skolbarn utanför förläggningarna.En av folkbildningens viktigaste uppgifter är att föra enlevande debatt om angelägna livsfrågor, vårtförhållningssätt till varandra och hur vi människor kansamverka. Verksamheten är rikt förgrenad över landet ochdet finns redan stor erfarenhet av arbetet motfrämlingsfientlighet och rasism.I dag har studieförbunden verksamhet på mångaflyktingförläggningar. Omfattningen och kvalitén skullekunna öka, inte minst när det gäller att ge invandrare ochflyktingar en social bas för sitt nya liv i . Mångakommer hit med livserfarenheter och sedvänjor som mångagånger starkt avviker från våra. Ett studiearbete om svenskkultur, historia, samhällskunskap skulle tillsammans medinblickar i skilda sedvänjor, skrivna och oskrivna normer geinvandrarna och flyktingarna en större kunskap om det landman kommer till och en bättre förståelse för vardagen i detnya hemlandet.Studieförbunden och folkhögskolorna når cirkahälften av alla vuxna i landet. I verksamheten kan samtalom tolernas, vidsynthet och respekt för andra människorinfogas i de befintliga studierna liksom samtal ominvandring, sociala frågor, flyktingars situation, attityderoch fördomar m.m.Studieförbundens studie- och kulturverksamhetengagerar många ungdomar, men skulle kunna nå mångafler. Eget skapande med musik, teater och konst äruttrycksmedel som särskilt tilltalar ungdomar. Dessaarbetsområden skulle kunna utvecklas och bli mötesplatserför svenska ungdomar och invandrarungdomar.Ökade resurser till studieförbunden innebär också attfler kan nås på platser där insatserna är särskiltverkningsfulla, t.ex. arbetsplatser, förortsområden ochmindre samhällen med flyktingförläggningar.Internationaliseringen inom kulturområdet medför ettökat behov av utbyte över nationsgränserna. Vårt landskulturskapare behöver impulser utifrån, möta eninternationell publik och få tillfälle att mäta sig medjämförbar verksamhet utomlands. I ''EG och kulturfrågorna'' konstaterar rådets styrelse attsvensk kulturpolitik kommer att påverkas på en viktigpunkt -- behovet av kulturutbyte och kulturpolitiskterfarenhetsutbyte kommer att öka.MuseiverksamhetSveriges invandrarinstitut har äntligen fått ett anslag tillbl.a. det invandrarmuseum som planerats iBotkyrka. Detta kommer att ha stor betydelse i arbetet medatt sprida kunskap om delkulturer i och därmed föratt motverka den ökande främlingsfientligheten i dagenssamhälle.Under 1992/93 har erhållit såväl statligasom kommunala bidrag av engångskaraktär. Museet är detenda som skildrar den judiska bosättningen i ochsom kan ge bakgrund till den judiska traditionen.Utställnings- och programverksamheten vid deetnografiska museerna i och är viktigaför förståelsen för andra människors traditioner,föreställningar och sätt att leva. Verksamheten riktar sig istor omfattning till barn och ungdom. Ett exempel ärutställningen ''Barns bilder bygger broar'' i somvar ett led i arbetet för att skapa förståelse förflyktingbarnens situation.FörslagVi föreslår en satsning i kampen motfrämlingsfientlighet, rasism och antisemitism med 12,3miljoner kronor utöver regeringens förslag.2 mkr till barn- och ungdomsorganisationerna3 mkr till Kulturrådet3 mkr till folkbildningen1 mkr till invandrad musik på fonogram1 mkr till Riksutställningar1 mkr till Rikskonserter300 till Judiska museet1 mkr till museerna i och GöteborgUtan konstnärer, ingen konstEn framgångsrik kulturpolitik är omöjlig utan fullödigakonstnärliga insatser. Att garantera konstnärerna godaarbetsbetingelser och inkomstmöjligheter är därför encentral uppgift. Utan konstnärer ingen konst.Enligt senaste Folk- och bostadsräkningen, 1990, fanns iSverige 36 810 förvärvsarbetare i olika kulturyrken:7 650bildkonstnärer 4 146 formgivare 3 657 författare 3015 scenkonstnärer 7 480 musiker 4 844 fotografer2 596 regissörer 3 422 ''övriga''.Många har en mycket svår situation. Det är svårtatt få arbete inom det egna yrket för att klara uppehället.Med dagens arbetslöshet är också möjligheterna att kunnaarbeta som t.ex. lärare eller cirkelledare begränsade.Drygt 15 000 är registrerat arbetslösa inom kulturområdet. Dettaär chockerande arbetslöshetssiffror. T.ex. blandTeaterförbundets medlemmar är av de konstnärligtverksamma arbetslösa.Situationen för bild- och formkonstnärerna är ommöjligt än mer katastrofal. Konstmarknaden är svag, det ärsvårt att sälja och svårt att få bidrag till lokaler. ''Vi älskar musik så mycket att vi vigt våra liv åt attarbeta yrkesmässigt med den. Vi ägnar åt attutveckla och förfina vår konst. Vi vill inget hellre än attmöta vår publik och i klingande toner dela med oss av vårahjärtan, erfarenheter och forskning i den underbara världsom heter MUSIK. Vi lider under stor arbetslöshet.Vi tvingas ta underbetalda speljobb av föga konstnärligtintresse och långa perioder leva på a-kassa, KAS (Kontantarbetsmarknadsstöd) och till och med socialbidrag. Istunder av nattsvart förtvivlan undrar vi vad det är för felpå oss, eftersom ingen tycks ha råd att anställa oss. Likafulltreser vi oss igen, ringer ihop vår orkester och fortsätter attrepetera, komponera och öva upp gruppspel ochimprovisationsförmåga. Här finns en stor kulturellkraftresurs som är mycket dåligt utnyttjad. En kulturell basav många potentiella stjärnor med nationell ochinternationell lyskraft. Bara vi får regelbundna tillfällen atti samspel med vår publik utöva vår konst.'' Så beskrivernågra frilansmusiker sin situation.Konstnärer har oftast högskolestudier bakomsig och därmed höga studieskulder. Inom konstområdett.ex., liksom i musikvärlden, är det inte ovanligt med femårs studier.En kulturarbetsförmedlare: ''Läget är förfärande. Närkulturpolitiken misslyckas tar arbetsmarknadspolitiken vid.Och när arbetsmarknadspolitiken misslyckas tar socialenvid. Och när socialen misslyckas tar sjukvården vid.Billigare blir det inte. ''Vår grundinställning är att kulturanslagen skall vara avden storleksordningen att arbetsmarknadsmedel måsteanvändas i så begränsad omfattning som möjligt. Men t.ex.de arbetsmarknadspolitiska stöden till fria teatergrupper äri dag minst dubbelt så stora som anslag ochminst lika stora som de sammantagna kommunala ochlandstingskommunala stöden. Genomsnittligt får fyra av tioinom den konstnärliga teaterkåren cirka halvaårsinkomsten från arbetsmarknadspolitiskt stöd.En särskild arbetsgrupp har bildats av Kultur- ochArbetsmarknadsdepartementen. Gruppens uppgift är attfölja de frågor som är av gemensamt intresse. Gruppen harhittills lagt förslag som gäller anställda med lönebidrag vidvissa kulturinstitutioner. Gruppen skall framöver lämnaförslag som gäller kulturmiljövården ochkulturvårdsföretagen samt de konstnärliga yrkesutövarna.Vi anser att arbetsgruppen dels skall forcera sitt arbete,dels prioritera frågan om de konstnärliga yrkesutövarna.Frågan bör också ingående studeras av teater- ochkulturutredningarna.EgenavgiftsfondVi anser att skall behandla frågan omegenavgiftsfond. Ett av problemen för professionellakulturskapare är att verksamheten betraktas som rörelse,vilket gör att marginalskatten är hög även vid lågainkomster, beroende på uttaget av egenavgifterna. Dettaförhållande har bestått även efter den senasteskattereformens genomförande och innebär att en storgrupp konstnärer inte kan leva på sina inkomster. Förslagetom en egenavgiftsfond fanns med i utredningen''Konstnärens villkor''.Kulturutredningen bör också se över regelsystemet förupphovsmannakontot som av konstnärerna själva anseskrångligt och begränsande.Bidrag till konstnärerBidrag till konstnärer utbetalas till upphovsmän påmusikområdet, musiker, sångare, scen- och filmkonstnärer,bild- och formkonstnärer, dramatiker, författare,översättare och kulturjournalister. Bidragen kan utbetalasantingen som konstnärsbidrag eller projektbidrag.Att öka dessa anslag är ett effektivt sätt att stödja deyrkesverksamma inom . Vi föreslår därför enhöjning av anslaget.Administrativt bidrag till konstnärsorganisationer förinternationell verksamhetOlika konstnärsorganisationer försöker numera efterbästa förmåga bygga ut en internationellverksamhet/internationella kontaktnät. Som exempel påuppmärksammade internationella projekt kan nämnas denhistoriska författarkryssningen ''vågor'', somsamlade över 300 författare från samtliga länder runtÖstersjön.Dessa små organisationer är helt beroende av externabidrag för att kunna upprätthålla och utveckla detinternationella arbetet.Vi föreslår att särskilda medel ställs till förfogande att efter ansökan fördelas tillkonstnärsorganisationer med dokumenterad internationellverksamhet.CentrumbildningarFör närvarande finns 10 centrumbildningar:Danscentrum Teatercentrum centrumbildning arbetar utifrån de förutsättningarsom gäller för respektive konstområde och verksamhetenser därför inte likadan ut inom de olika organisationerna.Gemensam är dock den funktion som samarbetsorgan,informatörer, opinionsbildare och kulturförmedlare somvarje centrumbildning har. För den sistnämnda uppgiftenhar till vissa centrumbildningar utgått särskilda medel frånAMS, men dessa anslag liksom huvudmannaskapet förförmedlartjänster har övergått från länsarbetsnämndernatill respektive centrumbildning.Bild- och formkonstnärerKommunernas och landstingens konstinköp minskar.Största minskningen sker i glesbygdskommuner och i bruksorter . Den totala minskningen av anslagen är 18,6 %.Det är därför glädjande att Socialdemokraterna iförhandlingar lyckats återinföra anslaget Konstnärligutsmyckning i bostadsområden. Det är utmärkt att dettaanslag finns med även i budgetförslaget.Däremot har regeringen inte anslagit några medel tillprojektet som var nära knutettill anslaget Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden.I den aktuella svåra situationen för bild- ochformkonstnärer bör också statens möjligheter att inköpakonst ökas. Vi föreslår en höjning av anslaget att användasför inköp av konst till äldre arbetsplatser, för inköp ochbeställningar hos föreningen samt förbidrag till konstinköp till Folkparkerna, Folkets Hus,bygdegårdar och nykterhetsorganisationernassamlingslokaler.Utställningsverksamheten är en viktig del av konstlivet.Det är genom utställningen som konstnären kan delta ikonstsamtalet, möta publik och kritiker och få kontakt medköpare och blivande uppdragsgivare. Utställningen är en avplattformarna för det fortsatta konstnärsskapet. får publiken möta konstnären ochkonstintresset väcks och utvecklas. Därför är utställningenav avgörande betydelse för konstbildningsarbetet.Det är orimligt att bild- och formkonstnärer skall delta ikulturlivet utan ersättning. Det är likaså en orimlighet attkonstnären skall stå för kostnaderna i samband med publikaarrangemang. Detta klarar endast ett fåtal konstnärer somställer ut på ett fåtal marknadsmässigt gynnade centralorter.För de flesta konstnärer är utställandet en ekonomiskchanstagning.Formerna för en ''utställningsersättning'' har därförlänge diskuterats. Staten betalar utställningsersättning närutställningar arrangeras i statlig regi. Ett mindre antalkommuner har också infört utställningsersättning. () har under två årbetalat utställningsersättning till konstnärer som ställer ut ikonstföreningarnas regi i allmänna lokaler och påarbetsplatser. SKR har i budgeten föreslagits få en ökningmed 500 000 till denna verksamhet.Vi föreslår att kulturutredningen behandlar frågan omutställningsersättning och vilket ansvar de olikautställningsanordnarna skall ha för denna. För att dennakomplicerade fråga, i avvaktan på utredningens förslag,skall ha en godtagbar finansiell lösning för de utställare sominte är statliga eller kommunala föreslår vi en höjning avutställningsersättningen med under detnya anslaget Konstbildning och organisationer på bild- ochformkonstområdet.Regeringen bör skyndsamt återkomma till riksdagenmed förslag om ersättning vid vidareförsäljning av konst.Vid den senaste behandlingen tillstyrkte en majoritet ikulturutskottet de då inlämnade motionsyrkandena medanlagutskottets majoritet ansåg att man borde avvakta beskedom eventuell harmonisering av reglerna med förslag innebär att enersättning till upphovsmännen om på all yrkesmässig vidareförsäljning av konst införs.Denna individuella rätt, ''droit de suite'', bör kompletterasmed en avgift vid yrkesmässig vidareförsäljning avkonstverk där avgiften skall användas till kollektivaändamål.Regeringen föreslår att konstnärsorganisationerna skallfråntas sin lagliga rätt att utse representanter tillBildkonstnärsfondens styrelse. Detta innebär attorganisationerna inte längre kommer att få något inflytandeöver fördelningen av de medel som skall komma deyrkesverksamma konstnärerna till godo.