mot · GI02Ub12 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:85 Betyg i det obligatoriska skolväsendet Under föregående mandatperiod initierades ochgenomfördes flera positiva förändringar på skolans område.Bland annat beslutades om ett mål- och kunskapsrelateratbetygssystem. Beslutet föregicks av ett omfattandeutrednings- och samrådsarbete. Att utan närmare motiveringoch utan samråd riva upp detta beslut, som regeringen nuföreslår, vore mycket olyckligt.Målsättningen måste naturligtvis vara att ha en såengagerande undervisning i skolan att den skapar en inremotivation hos eleverna, som stimulerar dem att lära sig merför att det är intressant och roligt. Erfarenheten visar dockatt de flesta elever även behöver någon form av yttremotivation. Det är naturligtvis viktigt hur den yttremotivationen skapas. I lägre årskurser är till exempel tid förlek eller en uppmuntran i form av ett bokmärke, som teckenpå att en uppgift klarats av, tillräckligt. I högre årskurserfungerar ofta önskemål om fortsatta studier med en vissinriktning som motivation. Det kan också ett rätt utformatbetygssystem göra. Ett betygssystem har också flera andraviktiga funktioner. Det har en viktig uppgift när det gäller attge elever och föräldrar information om elevenskunskapsutveckling i förhållande till nationellt uppsattakursmål. Det är dessutom hjälpmedel vid utvärderingen avnivån på undervisningen och ett underlag för antagning tillhögre studier.Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem bidrar enligtforskning och lärares erfarenheter bättre än ett relativtsystem till att motivera eleverna och ge även svaga elever ettgott självförtroende. Det beror bland annat på att de relativabetygen inte är kunskapsmässigt definierade. Det gör atteleverna aldrig får veta vad som krävs av dem och att dedärför inte får en chans att arbeta mot ett tydligt mål. Iyrkesinriktade ämnen har betygen alltid satts utifrån tydligakrav. Forskning på området har bekräftat att elever påyrkesförberedande linjer generellt fått bättre självförtroendejämfört med elever på studieförberedande linjer. Orsaken tilldetta sägs främst vara de relativa betygen. Olika utredningaroch läroplaner har vidare betonat att de relativa betygen harallvarliga begränsningar som informationsgivare. Ett mål-och kunskapsrelaterat betygssystem har dessutom denfördelen, framför ett relativt system, att det främjarsamarbete inom klassen och på skolan. I sin nya utformningutgör betyget ett kvitto för eleven på dokumenteradfärdighet. Det finns alltså all anledning att förvänta sig bättremåluppfyllelse med det nya betygssystem som riksdagenbeslutat införa.I riksdagsbeslutet fastslogs att den grundläggandekontaktformen mellan hem och skola skall vara muntliginformation och att denna information bland annat bör hakaraktären av utvecklingssamtal som ska äga rum minst engång per termin. Utvecklingssamtalens huvuduppgift är attfrämja elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. Vikristdemokrater vill i det här sammanhanget lyfta framvikten av att utvecklingssamtalen verkligen blir samtal ochinte endast envägskommunikation. De bör bygga påömsesidig information och leda till samverkan mellaneleven, föräldrarna och lärarna. Elever och lärare börtillsammans sätta upp mål och delmål för såvälkunskapsinhämtning, social utveckling som andra delar avskolgången och förbinda sig till ömsesidiga åtaganden. På såvis stimuleras eleverna till eget ansvar och tränas i att arbetamot uppsatta mål.Skriftlig information bör komplettera utvecklingssamtalenoch vara en del i uppföljningen av elevenskunskapsutveckling. Vikten av att tidigt upptäcka de eleversom behöver särskilt stöd i olika ämnen kan inte nog betonas.Därför bör utvecklingen av varje elevs basfärdigheterkontinuerligt följas, bland annat genom diagnostiska prov.Varje elev bör få en egen utvecklingsplan som följs upp blandannat genom utvecklingssamtalen. Det är mycketoroväckande att nuvarande regering inte lägger samma viktvid ''kontrollstationen'' i årskurs 5 som gjorde isitt beslut. De nationella proven i årskurs 5 underlättarmöjligheterna att försäkra sig om att undervisningenskvalitet är likvärdig över hela landet. De gör det också lättareatt identifiera de elever som inte nått upp till denkunskapsnivå som finns specificerad i de nationella målen.Elever som behöver det kan då få det extra stöd de har rätttill.Skolan måste göra sitt yttersta för att hjälpa alla elever attnå upp till den grundläggande kunskapsnivå som fastställts ikursplanerna. Vi kristdemokrater anser att alla människorhar samma värde, oberoende av intelligens, fysisk förmågamed mera. Ur det perspektivet anser vi det inte meningsfulltatt sätta betyget ''underkänd'' på en färdighet som någonuppvisar. I de fall speciella skäl föreligger och eleven trotssärskilda insatser inte uppnår tillräckliga kunskaper bör dettaredovisas för eleven genom att det i stället för betyg anges''otillräckliga kunskaper'', så som beslutat. Detförslag regeringen nu lägger fram om att markeraotillräckliga kunskaper med ett streck betyder i praktikensamma sak. Även om kunskaperna inte är tillräckliga böreleven alltid ha rätt att få ett skriftligt omdöme om sinkunskapsnivå och sina fortsatta studieutsikter.Det är orimligt att skolornas utvärdering och skriftligainformation fixerar sig enbart vid elevernas teoretiskakunskaper. Skolan skall se med respekt på varje elev ochhennes eller hans egenskaper genom att ge varje individmöjlighet att utveckla sina kunskaper och färdigheter inomalla områden så långt det är möjligt. Skolan måste därförutveckla metoder för utvärdering som låter elevernas helapersonlighet komma till sin rätt. Exempelvis bör praktiskaoch estetiska färdigheter värderas i lika hög grad somteoretiska. Skolan bör också uppmärksamma elevens socialakompetens i form av till exempel samarbetsförmåga,förmåga att passa tider, kreativitet och ambition.Betyg och omdömen kan som tidigare antytts ges i olikaform. Skriftlig information underlättar för elever ochföräldrar att avgöra om elevens kunskapsutveckling ärtillfredsställande. Den är alltså viktig för elevens egen skulloch bör vara obligatorisk från årskurs 5. Vi anser vidare attdet är viktigt för eleven att betygen har samma utformningunder åtminstone . Det gör det lättare föreleven att påverka sitt slutbetyg. Slutligen anser vi att ettbetygssystem med endast tre steg är alldeles för trubbigt.Redan de fem stegen i nuvarande betygssystem har ofta visatsig otillräckliga när det gäller att göra varje elev rättvisa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:85 Betyg i detobligatoriska skolväsendet.