ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub307 · 1994-01-25 00:00:00 — I det hårda samhälle som börjar växa fram ses ofta apatioch desperation hos många ungdomar. Våldet blir råare ochlikgiltigheten breder ut sig. Det finns risk för att en helgeneration kan komma att mista grundvärderingar ochnormer som byggts upp under en lång tid.I den oroande krissituation som vårt land för närvarandebefinner sig i är det särskilt angeläget att satsa på barnenoch ungdomarna. En neddragning av exempelvisskolhälsovården skulle ge helt felaktiga signaler till barnenoch de unga och innebära negativa konsekvenser förfolkhälsan.Skolsköterskan har en mycket viktig uppgift somskapare av trygghet för barnen i skolan och framförallt förbarnen från splittrade familjer.Det är skolsköterskan som i stor utsträckning bärupp skolhälsovården. Skolsköterskorna skulle kunna få enännu mer framträdande roll inom skolans sfär. De flestaläkarinsatserna inom skolhälsovården skulle exempelviskunna initieras av skolsköterskan.Skolsköterskan skulle kunna få en roll som koordinatörinom skolhälsovårdens ram med upparbetade kanaler ochtillgång till konsultinsatser från olika specialister. Det kanvara psykologer, psykiatriker och andra specialistläkare,socialtjänstemän, representanter för frivilligaorganisationer etc.Med anledning av den offentliga sektornsomstrukturering går det inte att få en heltäckandeöverblick över hälso- och sjukvårdens förebyggandeverksamhet. Med tanke på de stora påfrestningar barn ochungdom utsätts för i dagens samhälle med lågkunjunktur,hög arbetslöshet, oro nära gränser och därmed orooch frågor är det särskilt viktigt att visabarnen och de unga att den vuxna generationen bryr sig omoch förstår deras situation. Att i dagens läge dra ner påskolhälsovården skulle endast överföra ett merarbete förandra delar av hälso- och sjukvårdens verksamhet.Skolhälsovården är ett område som måste ha högprioritet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av skolsköterskansverksamhetsområde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolhälsovården prioriterassom förebyggande verksamhetsområde.
mot · GH02Ub308 · 1994-01-25 00:00:00 — Medverkan av kronofogdar i skolundervisningen I propositionen 1992/93:220, En ny läroplan, står underavsnittet Kursplanerna, under delrubriken ,följande:Undervisningen i ämnet hemkunskap skall ge praktiskaoch teoretiska kunskaper av betydelse för hälsa ochresurshållning. Undervisningen skall utveckla elevensförmåga att analysera och lösa praktiska problem samtgrundlägga en vana att reflektera över vilka konsekvenservardagliga handlingar får för hälsa, ekonomi och miljö.Ämnet hemkunskap skall omfatta kunskapsområdena mat,boende och konsumentfrågor.I ämnet konsumentfrågor ingår konsumentekonomi.Härigenom ska eleverna på alla stadier i få lärasig ekonomisk planering utifrån tillgängliga resurser, attberäkna och jämföra kostnader samt betalningsformer.Det är viktigt att eleverna lär sig tolka och jämförakonsumentinformation, göra beräkningar och bedömningaroch redovisa dem.Tyvärr är det alltför ofta så i och även igymnasieskolan, att undervisningen i konsumentekonomiinte är så omfattande som den borde vara. Detta ärallvarligt med tanke på alla de ekonomiska fällor som lån,avbetalningsköp och kontokortsköp kan bli.Kronofogdemyndigheten har i sin förebyggandeverksamhet gjort upp informationsmaterial. Inom vissaskolområden har kronofogden nått bra ut med sininformation och en omfattande verksamhet, främst igymnasiet. Tyvärr är det fortfarande ofta så att grundskolaninte nås av denna myndighets förebyggande verksamhet.Det är verkligen mycket viktigt, att dagens ungdom såtidigt som möjligt får lära sig hantera både inkomster ochutgifter, att före en skuldsättning tänka igenom sinekonomiska situation.Jag tror, att många tänker sig för mer än en gång, innande tar ett lån, när de fått lära sig, att t.ex. ett annuitetslånpå med ränta på med en amorteringstid , kostar mer än det dubbla, , när allt till sistär betalt.Den presumtive låntagaren blir säkert ännu merbetänksam, när han sedan får veta, att kredit på kontokortblir dubbelt så dyrt!Därför måste det ges bättre förutsättningar för ett närasamarbete mellan våra skolor och Kronofogdemyndigheteni dess förebyggande verksamhet för spridande avgrundläggande ekonomisk information till våra ungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat samarbete mellanKronofogdemyndigheten och skolan i konsumentekonomi.
mot · GH02Ub312 · 1994-01-25 00:00:00 — I det nya kursutformade gymnasiet kommer enligtSkolverkets förslag nationella ämnesprov att förekommaendast i engelska, matematik och svenska. Departementethar valt att lämna frågan om prov i ytterligare ämnenöppen.Till skillnad från EU-länderna och de nordiskagrannländerna kommer då att stå utan nationellaprov i franska och tyska. Det finns stor risk att dettakommer att leda till att kunskaperna sjunker i dessa tvåspråk. Det finns också risk att allvarligatrovärdighetsproblem för svensk språkutbildning uppstår ien tid då det europeiska samarbetet skall intensifieras.De nationella prov som används (s.k. centralaprov) -- och som man vill avskaffa -- prövar just sådanaspråkkunskaper som behövs i ett modernt samhälle: attkunna förstå innehållet i en tidningsartikel, att förstå vadsom sägs i en radiointervju, skriva ett brev m.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av nationella prov ifranska och tyska.
mot · GH02Ub313 · 1994-01-25 00:00:00 — Att uppfostra barn är svårt. Att förändra inlärdabeteenden är än mer problematiskt. Det gäller i det senarefallet även vuxna.CAN:s årliga undersökningar om elevernas drogvanorvisar på ett stort missnöje med den ANT-information de fåttunder sin skoltid. Hälften av eleverna klandrar ANT-utbildningen för att den varit dålig eller i det närmasteuteblivit.Delvis kan den dåliga utbildningen förklaras avundermålig kunskap hos lärarkåren hur ANT-undervisningen skall bedrivas. Inom den samladenykterhetsrörelsen, idrottsrörelsen och folkbildningen hardet nu genomförts en rad lyckade projekt. Det borde varaangeläget att denna kunskap tillförs gymnasieskolan genomatt skolan nyttjar dessa resurser.Genom att numera skall utvärdera hurskolans arbetsplatser förverkligas och elevernas socialafostran genomförs är det synnerligen angeläget attskolverket tar in , som en del av den totala utvärderingsom skall göras. Varje kommun bör också åläggas attrevidera och förnya sitt alkoholpolitiska program, varvidskolans information om bör vara ett kriterium.Mot bakgrunden av närmandet till EG kan vi räkna medkraftfulla aktioner från alkoholindustrin för att ökaförsäljning, såsom vi kunde se under1960- och 70-talen. Därför måste samhället göra kraftfullainsatser för att medvetandegöra skoleleverna i grundskolanoch på gymnasiet om ANT-drogernas destruktiva verkan påunga människor. Samverkan med olika folkrörelser, bl.a.nykterhetsrörelsen, är väsentlig i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avsevärt förbättrad ANT-undervisning i och på gymnasiet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den utökade och förbättradeANT-undervisningen sker i nära samverkan medfolkrörelserna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kraftfulla insatser görs ianslutning till närmandet till EU avseende ANT-information till grundskole- och gymnasieelever.
mot · GH02Ub316 · 1994-01-25 00:00:00 — Med den utformning rehabiliteringen för vuxna blindahar är det inte längre någon självklarhet att allpunktskriftsundervisning ska ses som enrehabiliteringsmöjlighet.Konsekvensen har blivit att vuxna synskadade intelängre kan lära sig punktskrift som är det enda skriftspråksom finns för blinda. Ett sätt att fåpunktskriftsundervisningen att fungera är attlägga utbildningarna på den kommunalavuxenutbildningen.Det är lika nödvändigt och viktigt för synskadade attkunna läsa och skriva punktskrift som det är för den som seratt kunna läsa och skriva. Det är ofta en förutsättning förannan undervisning eller möjlighet till att få ett arbete.Därför borde det vara en självklar uppgift förvuxenutbildningen att ta ansvar för att lära blinda personerpunktskrift.Skolverket bör ges i uppdrag att skapa förutsättningarför att punktskriftsundervisning för vuxna bedrivs inomramen för den grundläggande vuxenutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avpunktskriftsundervisning för vuxna och den grundläggandevuxenutbildningen för synskadade enligt vad i motionenanförts.
mot · GH02Ub318 · 1994-01-25 00:00:00 — Sätergläntan, Hemslöjdens gård Sätergläntan Hemslöjdens gård bedriverslöjdundervisning inom hela slöjdområdet. Skolan, som ären internatskola, har hela landet som upptagningsområde.Sätergläntan är en fristående skola och erhållerstatsbidrag till undervisningen. Utbildningen består avterminskurser i träslöjd, vävning och sömnad samt kortakurser i en mängd slöjdtekniker -- ca 100 kurser med 1 000deltagare . Lärarna är experter inom olika teknikeroch de kommer från hela landet.Från och med startar en ettårig högrevävutbildning. I planeringen för framtiden finns ävenambitionen att få igång en högre utbildning även inomträslöjd.Korta kurser är nödvändiga för att yrkesverksammainom slöjdområdet ska kunna fördjupa sina kunskaperinom skilda slöjdområden. Man går en intensiv kurs i enteknik, praktiserar och utvecklar sina kunskaper på egenhand och kommer tillbaka till en fortsättningskurs eller lären ny kompletterande teknik. Stegutbildningar, kurser isamma teknik men med ökad svårighetsgrad, är ett bra ochuppskattat arbetssätt.Dessa kurser är också viktiga för att bevara och utvecklakunskaper om olika slöjdtekniker så att inte denna kunskapska försvinna. Det finns många exempel där Sätergläntanhar spelat en avgörande roll för att ''återuppväcka'' gammalkunskap; ett exempel är svarvning enligt skärmetoden.Genom att göra kursplaner och erbjuda utbildning i gamlanästan glömda tekniker har man kunnat återupplivagammal kunskap som är lika aktuell , när intresset förnaturliga material och enkla tekniker är starkt.Aktiva slöjdare har inte möjligheter, varken ekonomiskteller tidsmässigt, att gå en lång fortbildning utan ärhänvisade till att gå kortare kurser med praktiskt arbeteemellan. Genom detta breddar de sin kunskapsbas, vilketger ett bättre ekonomiskt utbyte.Sätergläntan är unik genom att erbjudaslöjdundervisning inom hela slöjdområdet. Styrelsen ochskolans ledning satsar också på att utveckla skolan för attän mer svara mot de ökade krav och behov som ställs.Det är viktigt att Sätergläntan även fåruppbära statsbidrag och att skolan har möjlighet att bedrivaslöjdundervisning på hög nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt statsbidrag tillSätergläntan inom ramen för driften till fristående skolor.
mot · GH02Ub319 · 1994-01-25 00:00:00 — I den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen ärstarta-eget-bidraget, dimensionerat för 4 000 personer permånad, den enda åtgärd som är inriktad mot att skapaföretagare och inte löntagare. Eftersom det svenskautbildningsväsendet i första hand förbereder för ett liv somanställd, har nyföretagaren i sin tidigare utbildning sällanfått några kunskaper som kunnat vara en förberedelse förföretagarrollen.Utbildningsdepartementet anger i åretsbudgetproposition att man skall introducera en''utbildningscheck'' som ett led i kompetensutvecklingen avarbetslösa. Här öppnar sig en möjlighet att, på samma sättsom skett i , skapa ett ''nyföretagarklippkort''.Det skulle innebära att den som beviljats starta-eget-bidragockså kunde få en ''utbildningscheck''. Med de danskareglerna skulle den berättiga till utbildning och rådgivningsom nyföretagaren anser sig behöva och hos den han ellerhon själv väljer, av kostnaderna betaldagenom ''klippkortet''. De av beslutade regionalautvecklingsbolagen och deras kursverksamhet får då enhälsosam konkurrens till gagn för mångfalden. Jag föreslåratt reglerna utformas så att starta-eget-bidrag kan förenasmed utbildningscheck. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att erbjudanyföretagare tillgång till systemet med utbildningscheckar.
mot · GH02Ub321 · 1994-01-25 00:00:00 — Hemspråksundervisning är den undervisning som ges tillelever som inte talar svenska i hemmet och har ett annatmodersmål. Tanken med hemspråksundervisningen är attbarn med ett annat modersmål än svenska själva skallkunna välja i vilken utsträckning de vill behålla sinursprungliga identitet eller inte. Hemspråksundervisningenhar varit föremål för en kraftig debatt under senare år.Många vill spara pengar, andra undrar hur detta egentligenpåverkar invandrarbarnen.En samlad inventering av forskning (svensk ochutländsk) kring erfarenheter och effekter av modersmåls/hemspråksundervisning för invandrarbarn borde göras.Detta borde ske både vad avser pedagogiska metoder,ålder, koppling till svenska-undervisningen, kulturellafrågor eller rent språkliga, organiseringen inomskolväsendet, inom skoldagen, utanför skolväsendet,utanför skoldagen, hur länge efter anländandet och vilkaspråk talas hemma osv.Detta underlag bör kunna ligga till grund för ett förslagom framtida uppläggning av hemspråksundervisningen.Min förhoppning är att man skall kunna görahemspråksundervisningen mer flexibel ochindividanpassad. För varje enskild elev borde det upprättasen ''pedagogisk plan'' för hur hemspråksundervisningenskall utformas.Det är viktigt för våra flerspråkiga elever att det finnsen klar och genomtänkt linje för hemspråksundervisningensframtid. Samhället bör på bästa möjliga sätt ta tillvara denpotential som de flerspråkiga barnen och ungdomarna är.Det viktiga är inte att spara största möjliga summa utanatt se till att den enskilde invandrareleven, lika väl somsamhället i sin helhet, får valuta för skattepengar ochskoltid! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ordentlig översynav hemspråksundervisningen.
mot · GH02Ub322 · 1994-01-25 00:00:00 — Totalförsvaret m.m. i samhällskunskapen I den nuvarande läroplanen för (Lgr 80)finns ett avsnitt om konflikter och konfliktlösningar. Därsägs bl.a. att det är viktigt att barn får klart för sigsambandet mellan å ena sidan mänskliga, sociala ochnationella konflikter och å andra sidan aggression, våld ochkrig.Vidare sägs att diskussion om konflikter och lösningarskall utgöra ett naturligt inslag i många sammanhang iskolans undervisning. Detta gäller inte enbart när skolan tarupp frågor om totalförsvar och fred, om lag och rätt och närman behandlar livsåskådningsfrågor. Det är aktuellt i allaämnen, i klassråd och i andra sammanhang när mandiskuterar och bearbetar relationer mellan människor ochde regelsystem människor tillsammans skapar.Med tanke på den ökande integrationen i ochmassmediernas omfattande rapporteringar om kriser ochkrig är det viktigt att eleverna i ochgymnasieskolan får kunskap om det svenska totalförsvaret,den svenska säkerhetspolitikens mål och medel och vårtsamhälles beredskap inför kriser och krig. Här bör ocksåinternationella överenskommelser, samarbetssträvandenför fred, säkerhetspolitiska och folkrättsligafrågeställningar belysas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kursplanerna församhällskunskap i och gymnasieskolan skallinnehålla momenten totalförsvaret, svensk säkerhetspolitikoch internationella fredssträvanden.
mot · GH02Ub323 · 1994-01-25 00:00:00 — Stora förändringar sker i den svenska skolan.Samarbetet med hemmen skall stärkas ochföräldrainflytandet öka. Regeringen är mån om att uppfyllainternationella konventioner om att öka föräldrarsinflytande över sina barns skolgång. Vår skolminister hardessutom uttalat att vi skall ha bästa skola.De flesta personer torde vara överens om att dennainriktning är positiv. Det är därför svårt att förstå att engrupp föräldrar skall undantas från dessa rättigheter ochmöjligheter. Denna grupp av föräldrar har ettengagemang utöver det vanliga och har dessutom mycketspeciella kunskaper om sina barns förutsättningar. Detgäller föräldrarna till utvecklingsstörda barn.Det beslut som fattade omsärskolan innebär att föräldrar till särskoleelever inte ficksamma möjligheter som övriga föräldrar att bestämma översina barns skolplacering. En ändring av skollagen är därförbefogad.Jag anser att föräldrar till barn i särskolan skall hasamma rättigheter och möjligheter till inflytande över sinabarns skolgång som övriga föräldrar med barn har. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i skollagen attföräldrar till utvecklingsstörda barn får samma rättigheteroch möjligheter till föräldrainflytande över sina barnsskolgång som övriga skolbarnsföräldrar har.
mot · GH02Ub324 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med arbetet på nya kursplaner för gymnasietfinns tankar på att i nordiskt samarbete få fram enslutexamen i engelska.Det beror på att när bl a svenska studerande vill läsa iEngland och -- men även andra länder -- krävs att dehar ett giltigt intyg på sina engelska språkkunskaper. Påsenare år har det hänt, inte så sällan, att det svenskagymnasiebetyget inte godtagits. Ungdomarna har då påegen bekostnad tvingats avlägga någon internationelltaccepterad examen. Detta är en omständighet somförsvårar strävanden i andra sammanhang att svenskaungdomar ska skaffa sig internationella erfarenheter.Samma problem finns i våra nordiska grannländer.Tanken har väckts om ett samarbete i nordisk regi. Ettnordiskt projekt (Nordic Foreign LanguageExamination in English) är startat. Syftet är att ta framgemensamma prov för examensbevis/certifiering i språk, början i engelska men även i franska och tyska.Och att gemensamt agera internationellt för att fåexamensbeviset accepterat som bevis på fullvärdigaspråkkunskaper.Med det skulle flera fördelar vinnas. Dels att få i gångett nordiskt långsiktigt praktiskt samarbete på lingvistiskoch pedagogisk bas, dels en möjlighet till gemensammaforskningsinsatser som är bra för läroplans- ochkursplanediskussionerna i . Vi har mycket att bidramed från i ett sådant samarbete men förvisso ocksåmycket att lära.Arbetet och diskussionerna har pågått . Det harmötts av intresse och positiva kommentarer från bl aNordiska det behövs en uttrycklig officiell uppbackning för attarbetet ska få status och kunna leda fram till accepteradecertifikat.Jag menar att detta är ett förslag som bör diskuterasinom men också bör ges tydligt stöd avUtbildningsdepartementet och i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt samarbete för engemensam språkexamen.
mot · GH02Ub326 · 1994-01-25 00:00:00 — Det svenska skolväsendet har utvecklats mot enbetydande frihet. Kvar finns dock ett statligt ansvar för attövervaka kvaliteten i utbildningen. har allt flerskolledare utan pedagogisk kompetens för det aktuellautbildningsstadiet tillsatts. För en god skolverksamhet är enprofessionell och kompetent verksamhetsledningsynnerligen angelägen. Det är därför angeläget attkompetenskraven för rektorerna blir fastlagda på sammasätt som för lärarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning avkompetenskrav för rektorer.
mot · GH02Ub327 · 1994-01-25 00:00:00 — Skolplacering av utvecklingsstörda barn Skolan i förändras i rask takt. Skolministern haruttalat att vi skall ha bästa skola. Samarbetet medhemmen skall stärkas och föräldrainflytandet öka.Föräldrar och elever skall ges möjlighet att välja skola.Det är därför helt obegripligt att en grupp föräldrar skallundantas dessa rättigheter och möjligheter. En gruppföräldrar som har ett engagemang utöver detvanliga, som har mycket speciella kunskaper om sina barnsförutsättningar. Det gäller föräldrarna till utvecklingsstördabarn.Enligt beslut om särskolanfår föräldrar till särskoleelever inte det förtroende avriksdag och myndigheter som övriga föräldrar i harfått. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att föräldrar till utvecklingsstördabarn skall ha samma rättigheter och möjligheter tillinflytande över sina barns skolgång som övriga skolbarnsföräldrar har.
mot · GH02Ub328 · 1994-01-25 00:00:00 — En ledstjärna i dagens skolpolitik sägs vara ökadvalfrihet för elever och föräldrar. Denna valfrihet måstegälla alla, också elever med funktionshinder. T.ex. måste enrörelsehindrad elev ha samma rätt som andra att välja skolaefter intresse och inte endast vara hänvisad att välja deskolor som har handikappanpassats. Alla skolor som fåroffentliga bidrag måste åläggas en skyldighet att ta emot allaelever.S.k. fristående skolor får betydligt större bidrag äntidigare. tar de fristående skolorna i allmänhetinte samma ansvar för elever med särskilda behov som dekommunala skolorna.I en del kommuner har man gått över till ett s.k.skolpengsystem. Ett fast belopp följer eleven utan atthänsyn tas till att elever faktiskt är olika och fordrar olikamycket resurser. Kommunerna är givetvis fria att självabestämma hur de fördelar sina resurser, men ärdet viktigt att alla elever ges samma möjligheter till en godutbildning. Det blir omöjligt i ett resursfördelningssystemsom ger en lika stor summa till varje elev oavsett elevensbehov.Systemen med skolpeng ökar inte valfriheten. Rätten attvälja skola liksom att påverka verksamheten i skolan ärdäremot viktig för elever och föräldrar. Denna rätt att väljaoch att påverka borde gälla alla, också föräldrar till barnsom är förståndshandikappade.Under några år har krav rests, bl.a. i motioner tillriksdagen, på en förstärkning av konsulentverksamheten.Regeringen har tagit intryck av dessa krav. Fortfarandefinns emellertid brister genom att elever med medicinskahandikapp inte har tillgång till konsulenter.Det finns ett stort behov av konsulenter för elever medmedicinska handikapp, d.v.s. kronisk sjukdom/handikappsom fordrar medicin eller behandling och är så funktionelltbetydelsefull att elevens skolsituation pedagogiskt, fysiskt,psykiskt eller socialt påverkas av sjukdomen/handikappet.Regeringen och har tidigare avvisat kravet omkonsulenter och hänvisat till skolhälsovårdens ansvar.Verkligheten talar ett annat språk. Skolhälsovården serendast till en del av elevernas behov. Därför är kravet omkonsulenter vid för elever med medicinska handikappangeläget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de skolor som får offentligabidrag skall vara öppna för alla elever,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätten att välja skola ochskolform bör tillkomma alla,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsulenttjänster för elever medmedicinska handikapp.