ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02U2 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Arealstöd till odling av bruna bönorBruna bönor bör klassificeras som proteingröda i detframtida för att säkerställa denöländska bönodlingen.Bruna bönor med fläsk hör till de klassiska svenskamaträtterna. Men kan göra att denblir mindre svensk till sitt innehåll framöver.Sveriges EU-förhandlare lyckades inte få med brunabönor bland de grödor som arealstöd utgår för och eftersomde nuvarande tullavgifterna på importerade bönordessutom försvinner om går med i EU, befarar desvenska odlarna att det kan bli helt olönsamt att producerabruna bönor.Den svenska odlingen av bruna bönor är i det närmastehelt koncentrerad till . Där finns ungefär 200odlare. Bönodlingen bidrar också till ca 35--40arbetstillfällen inom förädlings- och transportindustrin.Bruna bönor var en av de grödor som skulle ersättasockerbetan efter nedläggningen av bruket i Mörbylånga.De odlare som ställt om till bönproduktion har hela tidenfått ekonomiskt stöd av staten. har detutgått ett arealbidrag, och dessutom har de svenskabönorna skyddats genom att importerade bönor varitbelagda med tullavgifter. är värdet avarealstödet och gränsskyddet per hektar. Detta har gjort att de svenskabruna bönorna kunnat konkurrera med bönor från t.ex.Holland, där produktionen är större än här.Det vore mer än anmärkningsvärt om då skulleavhålla sig från att utnyttja de förutsättningar till odling somfinns inom landet. Särskilt med tanke på att exporten inomnuvarande EU sker från ett begränsat område i södraHolland.Kombinationen av mjölk, sockerbetor och specialgrödorinnebär fö att säregna och variationsrika landskap kanupprätthållas över hela ön och säkerställer sålunda debevarandevärden som finns. När man diskuterar framtidabehov av ö-stöd eller liknande måste hänsyn tas till despecifika villkor som här alltid gör sig påminda.Enligt vår mening torde möjligheten att klassificerabruna bönor som proteingröda ligga närmast till hands. Detskulle ge odlingen rådrum åtminstone under enövergångstid. Vid jämförelser med de stödnivåer som i dagutgår till EU:s ärtodling borde detta vara en rimlig utväg,kombinerat med insikten av behovet av ett särskilt ö-stöd.Vi vill slutligen erinra om att investeringar i nuvarandeodling uppgår till och medåteranskaffningskostnader uppgående till 137miljoner kronor räknat på 1 500 ha odling. I likhet med sockerbetsodlingen är detmycket stora värden som står på spel för såväl enskildaodlare som Ölandskommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger till känna vadi motionen anförts om att bruna bönor klassificeras somproteingröda i syfte att rädda kvar den öländskabönodlingen vid ett EU-medlemskap.
mot · GI02U20 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Gränsen för stödområdet i , där alltså stödlämnas till lantbrukarna på grund av att deras jordbrukbedrivs i områden som medför sämre klimatiskaförhållanden än under vilka deras konkurrenter arbetar, hardiskuterats vid åtskilliga tillfällen och bearbetats av olikautredningar.Klart är att förutsättningarna för jordbruk i norraVästmanland är sådana, att skördeområde 1912(kommunerna )borde tillhöra stödområdet. Nuvarande regler leder tillorättvisa ekonomiska förutsättningar på ömse sidor omDalälven. Eftersom mjölkbönderna i regionen levererarmjölken till samma mejeri i framstår skillnadenmycket tydligt för dem. Under den senaste 10-årsperiodenhar antalet kor i ovannämnda område minskat mycketkraftigt.Därtill torde det vara så att förutsättningarna förjordbruk är betydligt bättre om man förflyttar sig ytterligarenågra mil norrut, exempelvis på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skördeområde 1912 i norraVästmanland skall ingå i området för stöd till jordbruket inorra .
mot · GI02U22 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Konkurrens på lika villkor måste vara utgångspunktenför det svenska jordbruket vid ett EU-medlemskap. Sverigekan med satsningar i enlighet med EU:s politik rädda kvarjordbruket som en basnäring för vår landsbygd. Vi harhittills valt att kompensera jordbruket i norra för demerkostnader man där har på grund av klimat, långaavstånd etc. Detta har hindrat en snabb tillbakagång ochbidragit till att bygder hålls levande.I propositionen anges att målsättningen för stödet i norraSverige skall ligga fast. Så små omfördelningar som möjligtbör eftersträvas. Förslagen innebär emellertid att storadelar av det värmländska lantbruket missgynnas.Slaktsvins-, smågris- och äggproducenter skulle förlora helasitt regionala stöd. Av fläskproduktion finnsdrygt i område 4.Lönsamheten för svin kommer enligt samstämmigabedömningar bli mycket pressad vid ett EU-medlemskap.Näringen satsar i alla led på att rationalisera. Jämfört medDanmark, vår främsta konkurrent, har vi enprisskillnad på 3--/kg. En del kanske kompenseras av ettmerpris för svenskt kött men merparten måste medrationaliseringar. Att i detta läge också klara enkompensation för borttaget bidrag blir extra kännbart.Producenterna i område 4 hamnar i en särskilt besvärlig sits.Ett liknande resonemang kan göras vad gäller smågris- ochäggproduktion.Även mjölkproducenter finns bland gruppen storaförlorare. LFA-stödet utgår bara för 20 kor i område 4. Detborde vara möjligt att med en annorlunda utformning avstödet kompensera flertalet producenter för detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undersöka möjligheterna tillett regionalt stöd för smågris-, slaktsvins- ochäggproducenter även i område 4,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att finna vägar att kompenseramjölkproducenter som drabbas stort vid en EU-anpassningav stöden.
mot · GI02U23 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen I propositionen behandlas uppföljningen av EU-avtaletinom jordbrukets område. Bland annat fastslåsutformningen av stödet till mindre gynnade områden i södraSverige, det så kallade LFA-stödet, samt miljöstödet.LFA-stödet och miljöstödet motiveras med att vissaområden måste kompenseras för sämre betingelser förjordbruk och att det variationsrika odlingslandskapet börbevaras.Dessvärre kommer den föreslagna utformningen avdessa stöd att innebära att hjortköttsproducentermissgynnas jämfört med vissa andra köttproducenter, trotsatt betesdrift med hjortar utgör ett bra alternativ när detgäller att hålla landskapet öppet och finna alternativautkomstmöjligheter för jordbruket.LFA-stödet föreslås utgå med 360, 540 eller 990 kronorper djur beroende på område. Miljöstödet kommer att gesper hektar vall och betesmark. Stödet föreslås bli 400, 900eller per hektar beroende på område, tillföretag med djur.Beräkningen av antalet djur följer EU:s regler.Nötkreatur äldre än räknas som en djurenhet,nötkreatur äldre än men räknassom noll, sex djurenheter och får samt getter räknas som0,15 djurenheter.Eftersom hjortar inte ingår i beräkningsunderlaget fördjurenheter riskerar hjortköttsproducenter med vall ochbetesmarker att gå miste om de stöd som kommer atttillkomma mjölk- och nötköttsproducenter i dessaområden. Då målsättningen är att bevara landskapetsnaturvärden saknas anledning att utestänga vissaköttproducenter från stöd. Det bör vara av underordnadbetydelse om det är hjortar eller nötkreatur som betarmarkerna eller ger underlag för vallodling.Regeringen bör därför undersöka om det finns möjlighetatt utnyttja även hjortuppfödning i lantbruket som enmöjlighet att bevara det variationsrika odlingslandskapet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till hjortköttsproduktion.
mot · GI02U3 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen möjligheter i det framtida är beroendeav i vilken omfattning och på vilket sätt hänsyn tas till detgotländska samhällets särdrag och de ö-specifikafaktorerna. Inom EU har det faktum att öar har specifikaförutsättningar och ibland behöver särskilda åtgärder för attta vara på de möjligheter som skapas inom EU observerats.En förståelse för särlösningar för öar kan också noteras viden studie av tidigare medlemskapsförhandlignar mellanandra länder och dåvarande EU. För del behöverdenna förståelse manifesteras.Gotlands kommun har i en visat hur kantillvarata möjligheterna inom EU men också vad som krävsför att motverka de hot mot det gotländska samhället somkan uppstå.Ett särskilt Gotlandsprotokoll bör läggas till det svenskaanslutningsavtalet. Detta protokoll, som skapar en juridiskgrund för framtida särlösningar för , skall fokuseraspå de frågor som är avgörande för möjligheter attutvecklas positivt inom ramen för EU. behövs också en gemensam deklaration(som finns för andra öar) adderas. I denna''Gotslandsdeklaration'' uppmärksammasmedlemsländerna på de begränsningar ö-läge kanmedföra och Gemenskapen kan när det är nödvändigt vidtaåtgärder för att främja välstånd och ekonomiskautveckling.I Gotlandsprotokollet skapas juridiskt bindandemöjligheter att åstadkomma speciallösningar ochGotlandsdeklarationen understryker en ömsesidigförståelse för att situation kan föranleda särskildaåtgärder inom ramen för EU:s framtida utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att till anslutningsavtalet foga ettprotokoll och en deklaration för av det slag somföreslagits i .
mot · GI02U4 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen fick i medlemskapsförhandlingarna kvoter förjordbruket som ganska väl överensstämmer med dagensproduktion. Den totala produktionskvoten för sockeruppgår till ca . Sockerproduktionen är kvoterad nationelltmedan den nationella mjölk- och nötköttsproduktionenfördelas till respektive primärproducent.Det finns skäl att även produktionskvoten för sockerfördelas per sockerbetsodlare i förhållande till denomfattning man tidigare haft sockerbetsodling eller i enregional kvot med utgångspunkt från tidigareproduktionsenheter.Ca socker produceras på . Med en regionalkvot i storleksordningen till skapas förutsättningar för fortsattsockerproduktion på ön. Det ekologiskt odlade sockret haren framtid på . Försök pågår och det är på Gotlandsom det i första hand finns intresse, kunskap och tillgång tillkravgodkänd mark. Förmodligen kommerekosockerproduktionen att tappa tempo omsockerproduktionen på läggs ner. harbeslutat anta en lag (1994:629) om jordbruksprodukter ochlivsmedel som är ekologiskt framställda. När lagen antogsgav regeringen till känna att de konsekvenser somlagen kan få bör följas noga samt att de åtgärder vidtas somär önskvärda och möjliga för att inte den nya lagstiftningenskall innebära svårigheter för svensk ekologisk odling.Tillkännagivandet gjordes med hänvisning till den vikt somriksdagen fäster vid utvecklingen av ekologisk odling ochbör nu ha relevans för fortsatt ekosockerproduktion påGotland.Sockerbetsodlingen och sockerproduktionen harutomordentligt stor regionalpolitisk betydelse för Gotland.Ca 1 000 personer är berörda av sockernäringen helt ellerdelvis för sin sysselsättning. I det gotländska perspektivetmed en beräknad arbetskraft om ca 28 000 personer utgör det en mycket stor andel avarbetskraften på ön.I samband med beslutet att det statliga stödet tillSockerbolaget för att driva sockerbruket på skulleupphöra 1995 angav jordbruks- ocharbetsmarknadsdepartementen att det avarbetsmarknadsskäl senare kunde finnas anledning attompröva beslutet. Som underlag för beslut omatt upphöra med stödet till sockerbruket i låg bl.a.Sockerbolagets bedömning att det skulle vara möjligt att fåtill stånd alternativ sysselsättning. Det har inte kommit framnågon alternativ sysselsättning och arbetsmarknadsläget påGotland har försämrats. En stor del av arbetstillfällena finnsinom jordbruk och offentlig sektor, vilka båda ärkrympande sektorer. Den ekologiska odlingen avsockerbetor är mer arbetskraftskrävande och en utökningav denna del tillsammans med fortsatt sockerproduktionbedöms förbättra sysselsättningsläget på ön. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall tilldelas av den sockerkvot som enligt avtal medEuropeiska unionen får utnyttja vid ett medlemskap.
mot · GI02U7 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Vid ett EU-medlemskap kommer betydande nya stöd attinföras till skogsbygdsjordbruk, dels i formav s k ''LFA''-stöd, dels i form av miljöstöd. Detta är mycketpositivt och är en nödvändig förutsättning för en fortsattlevande landsbygd i dessa stora områden.För en ''normalgård'' kan dessa stöd uppgå till mellan20.000 och beroende på om gården ligger iett av staten , B- eller C-klassat område. Klassningen skaspegla de faktiska kostanadsnackdelarna som jordbruket irespektive bygder har relativt slättbygderna.Det här gör det mycket viktigt att klassningen är korrektutförd, så att den speglar de verkliga kostnadsnackdelarnai området.Motivet för stöden är således att behålla ett fortsattjordbruk i skogsbygderna genom att ersättning utgår fördessa bygders större strukturkostnader i form av små,många och oregelbundna åkrar, liten andel öppen mark,långa inom- och utomgårdstransporter osv. För att förenklaklassindelningen har jordbruksverket, och sedanregeringen, valt att låta mindre skördeskillnader i den rättblygsamma spannmålsproduktionen styra om en bygd skahamna i ett A-, B- eller C-område. Man hävdar sedan attjust spannmålsskördarnas variationer väl avspeglar defaktiska strukturkostnaderna, eftersom enighet råder attmotivet för skogsbygdsstöd inte är mindre skillnader i vall-eller spannmålsproduktionens avkastning.Det är möjligt att detta samband mellan spannmålsskördoch faktiska strukturkostnader gäller i större delen av södraSveriges skogsbygder. För de stora delar av södra och norraÖstergötland som är av höglandskaraktär och starktskogsdominerade blir dock den gjorda klassindelningen interimlig, vilket både och jordbruksnäringenövertygande visat. En rundresa i t ex kommuner som Ydreoch , och , ochNorra visar klart att dessa bygder har givits en lägreklassning än motsvarande områden i sydligare län.Dock torde kunna fastställa huvuddragen iregeringens förslag till klassindelning av södra bör ge regeringen i uppdrag att seöver klassindelningen i de områden där berättigad kritikframkommit att indelningen inte speglar de verkligakostnadsnackdelarna, t ex i . Det vore heltoacceptabelt att låsa fast enklassindelning som arbetats fram under en väldig tidspress,och som ger stora skillnader i lönsamhet till likvärdigajordbruksområden. Jordbrukets verkligakostnadsnackdelar måste avgöra i vilken klass ett områdehamnar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av den föreslagnaklassindelningen inom jordbruket.
mot · GI02U8 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen de gröna vill beträffande jordbruksstödetsutformning, om, vilket förbjude, skulle blimedlem i Europeiska unionen, lämna följande synpunkter:1. Vi anser, att antalet klasser för arealstöd med fördelkan reduceras.2. Vi anser, att hänsyn till de mjölkbönder, sominvesterat i av myndighet beordrad investering, t.ex.gödselvårdsanläggning, måste tas vid fördelning avmjölkkvoter.3. målsättning, att 300 000 ha skallodlas ekologiskt är en början mot en riktig utveckling.Tyvärr ser vi i den föreslagna jordbrukspolitiken regler, somriskerar att sätta käppar i hjulet för den ambitionen.Vi anser, att alternativodlare skall undantas frånträdeskravet för arealstöd. Avsikten med det 15-procentigaträdeskravet är ju att minska spannmålsproduktionen.Spannmålsavkastningen är dock lägre per hektar i detalternativa jordbruket, varför målet om minskadproduktion redan nås. Ett alternativ till undantag frånträdeskrav kan vara att även vall godtas som träda.Vid fördelning av mjölkkvoter och bidragsrätter till djuranser vi det angeläget, att en nationell kvot sparas. Urdenna kvot skall konventionella jordbrukare utan djur, mensom vill övergå till ett ekologiskt lantbruk med djur, kunnaerhålla kvoter resp. bidragsrätter. Om så inte sker kommermöjligheten till övergång till ekologiskt lantbruk att kraftigtförsvåras.4. anser vidare, att miljöavgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel skall införas. Partietsmål är, att dessa skall uppgå till av produktpriset.Eftersom jordbrukspolitiken förändras vid ett medlemskapi EU anser vi, att ett första steg bör tas . Vi anser, att enmiljöavgift motsvarande av produktpriset är rimligt iett första skede . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antal klasser för arealbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av mjölkkvoter tilldem som gjort av myndighet krävda investeringar, t.ex. igödselvårdsanläggning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det ekologiska jordbruketsförutsättningar vid ett EU-medlemskap beträffandeträdeskrav för arealstöd och möjlighet att erhållamjölkkvoter och bidragsrätter för djur vid omläggning frånkonventionell till ekologisk drift,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel.
mot · GI02U9 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen Enligt propositionen skall målsättningen för stödet tilljordbruket i norra ligga fast vid ett EU-medlemskap.Regeringens förslag angående övergång till dengemensamma jordbrukspolitiken innefattar bl.a. införandeav mjölkkvoter. Det positiva i förslaget är att speciellhänsyn tas till jordbruket i norra genom indelning itvå regioner och att kvot som frigörs inom respektive regionåterförs inom regionen. Ett problem är attmjölkproduktionen inom region 1 haft en sämre utvecklingsedan mitten av 80-talet än övriga landet. Därför kommerden föreslagna neddragningen på för skapande avreservkvot att drabba mejeriindustrin onödigt hårt.Regionen bör inte utsättas för denna neddragning initialt.Livsmedelsproduktionen är en långsiktig näring ochbehöver stabila spelregler. Därför anser vi att förslaget omfri prissättning på kvoterna är olämplig. Därför föreslår viett administrativt system likt det som tillämpas i Danmark.Dagens merkostnadsersättning som utbetalas somprisstöd och djurbidrag ersätts med tre olikastödkomponenter -- LFA/bergsstöd, miljöstöd Nord och enrestpost i form av nationellt stöd i stödområdena 1--3.Enligt regeringens förslag kommer Norrlandsstödet istort sett att ha nuvarande stödnivå. Vi kan dock konstateraatt betydande omfördelningseffekter uppstår, därlantbruksföretag som följt olika politiska beslutoch byggt upp rationella företag, drabbas avlönsamhetsförsämringar.Vi anser att följande frågor bör ha bättrekonsekvensbeskrivningar innan förslaget genomförs:Frågan om generationsskiften bör närmare analyseras. grupp jordbrukare som är registrerade sompensionärer kommer inte att få vare sig LFA-stöd ellernationellt stöd. För att ge dessa företag en rimlig chans attklara generationsskiften bör en övergångstid finnas med iförslaget.Konsekvenserna av Miljöstöd Nord måstestuderas för att man ska få en bättre bild avfördelningseffekterna.Reglerna kringarrendeproblematiken inom det norrländska jordbruketmåste belysas bättre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frågor som rör jordbruket i norraSverige.
mot · GI02Ub2 · 1994-10-10 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RR11 revisorers förslag angående tillsyn av skolan Målet för den svenska skolan är att ge alla barn en likvärdigutbildning. Det förutsätter att resursfördelning, organisation, innehålloch pedagogik inriktas mot detta mål.Den nationella uppföljningen och utvärderingen av skolan är enförutsättning för att garantera att alla elever, i olika delar av landetoch med olika bakgrund och förutsättningar, får en likvärdig utbildning.Skolan har varit föremål för mycket stora förändringar som var och eninverkat på skolans möjligheter att uppfylla kravet på likvärdighet.Riksdagens revisorer lämnade en rapport om sin granskningav hur tillsynen av skolan går till i praktiken, hur den är organiseradoch med vilka resurser den genomförs.Revisorerna riktar skarp kritik mot den förra regeringen som inte ansesha varit tillräckligt tydlig då det gällde att klargöra konsekvenserna avbeslut på skolområdet.Otydliga direktiv och avsaknandet av klara prioriteringar har ocksåbidragit till att inte har kunnat uppfylla kraven på enfortlöpande utvärdering på nationell nivå. Det minskade utrymmet förtillsyn av den allmänna skolan har påverkats av den kraftiga ökningen avantalet fristående skolor, som kräver omfattande insatser från verketssida vad avser såväl tillsyn som handläggning av ansökningar. Detta harallvarligt minskat utrymmet för verkets tillsyn av den allmänna skolanoch därmed också av hur skolan klarar att uppnå målet om likvärdighet.Revisorernas rapport visar att de besked som företrädare för den förraregeringen lämnade om tillsyn och uppföljning intevar korrekta. Dessa besked har av majoriteten lagts till grund för beslutmed anledning av motioner till riksdagen.Revisorernas granskning visar att det är nödvändigt att direktiven omtillsynen av skolan preciseras och att de innehåller tydligaprioriteringar, där bl.a. frågan om likvärdighet lyfts fram. Det ärnödvändigt att såväl skolans elever och personal som beslutsfattare påolika nivåer skyndsamt får en så korrekt bild av utvecklingen sommöjligt. Beslut om förändringar som kan bidra till att skolan åter fårbättre möjligheter att nå målen måste grundas på ett sakligt och korrektunderlag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att skyndsamt få en allsidig ochtillfredsställande utvärdering och tillsyn av skolan.
mot · GI02A10 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen Propositionen handlar huvudsakligen om att återställareglerna i arbetslöshetsförsäkringen till vad som gällde föreden . Dessutom innehåller den förslag om attändra villkoren för beräkningen av normalarbetstiden ochvillkoren för tillsvidareanställda deltidsarbetslösa.Enligt propositionen kommer normalarbetstiden attberäknas eller . I beräkningstiden kanockså ingå tid; dagar, veckor eller månader, då medlemmeninte utfört arbete. Normalarbetstiden har sedan 1/7 -94 varit5 månader, dvs detsamma som för arbetsvillkoret. Före 1/7var underlag för beräkning av normalarbetstiden.Konsekvenserna av den nu föreslagna förändringen ärsvåröverskådliga. Det är svårt att bedöma hur många somdrabbas och med hur mycket. Det är också svårt att bedömakonsekvenserna för kommunernas ekonomi.Enligt propositionen kan arbetsvillkoret uppfyllas med 75dagars arbete , medan normalarbetstidenskall beräknas . Detta kan få drastiskakonsekvenser för vissa arbetslösa. Som exempel kan nämnasatt för en arbetslös som haft arbete endast 4 månader undersenaste blir normalarbetstiden sänktfrån . Kompensationsgraden blirsåledes i förhållande till tidigare inkomst. För enarbetslös som uppfyller arbetsvillkoret genom anvisatberedskapsarbete blir ersättningen avtidigare inkomst. Dessa exempel visar med all tydlighet vilkadramatiska konsekvenser ett genomförande avpropositionens förslag kan få för vissa enskilda.Innan beräkningsreglerna för normalarbetstiden ändrasbör därför en ordentlig konsekvensanalys göras. Det börbelysas hur och i vilken omfattning vissa enskilda påverkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en konsekvensanalys avde nya reglerna i beräkningen av normalarbetstid.