mot · GH02Sf47 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:156 Vissa förändringar i studiestödssystemet Mot bakgrund av de riktlinjer för ett sammanhålletstudiefinansieringssystem som vi socialdemokraterföreslagit i motion 1993/94:Sf512 yrkar vi avslag påpropositionen. På ett antal punkter skulle regeringensförslag allvarligt försvåra möjligheterna till samordning ochtydlighet. Dessutom saknas sakliga underlag för beslut.I när vårt land behöver ett nationelltkompetenslyft på alla nivåer, väljer regeringen att enbartdiskutera villkoren för studier på högskolenivå. Analys avkommande utbildningsbehov saknas helt och någotegentligt mål med studiefinansieringssystemen har maninte. Detta leder naturligtvis till otillräckliga och direktolämpliga förslag. Inte heller har man analyserat deadministrativa eller ekonomiska konsekvenserna.Beslutsprocesser, inflytande och rättssäkerhet är ocksåområden som lämnats åt sidan.Eftersom man i propositionen anger att enparlamentarisk utredning bör tillkallas för det fortsattareformeringsarbetet, och då de konkreta förslagen ändåinte skall träda i kraft förrän respektive 1 januari1996 saknas skäl att nu bryta ut vissa delar av helheten.Regeringen har identifierat ett antal problem inuvarande studiestödssystem. De viktigaste anger man vararättviseaspekterna, de för individen bristande incitamentenatt hushålla med studietiden och hålla nere skuldsättningensamt statens risk för stora avskrivningar. Vi delar inte densyn på rättvisa som kommer till uttryck i propositionen därman framhåller att rättvisa är att alla får samma stöd. Föross är rättvisa i detta sammanhang att de som fått minst fårlite mer. Vuxna som inte tidigare fått chansen till utbildningmåste enligt vår mening få särskild stimulans till studier, såatt vi inte ytterligare vidgar utbildningsklyftorna. Dettaframgår också mycket klart av de riktlinjer vi angivit imotion 1993/94:Sf512.För att bättre kunna hushålla med studietid bör kravställas både på utbildningsanordnare och de studerande. Enbättre studierådgivning håller studietiderna nere och enbättre ekonomisk rådgivning medverkar också till lägreskuldsättning. Regeringen väljer i stället att straffa dem,som inte fullt ut klarar meritkraven. Detta är en mycketpassiv inställning. Vi förordar åtgärder både i form avrådgivning, skärpta meritkrav och en begränsning av antaletterminer med generell rätt till studiestöd. Detta tillsammansmed överväganden om bidragsdelarnas storlek bör kunnaleda till att riskerna för stora avskrivningar blir klartmindre.De konkreta förslagenDet första gäller ett mer flexibelt studiestöd viddeltidsstudier. Det överensstämmer till en del med vad viangivit i vår motion, men behöver ses i ett störresammanhang.Höjning av bidragsdelen är naturligtvis en mycketpositiv åtgärd för att hålla nere skuldsättningen. Problemetär dock att det inte finns någon som helst beräkning av vaddetta skulle få för budgetkonsekvenser.Nästa förslag gäller inskränkningar i rätten att erhållajust bidragsdelen. Om man inte uppfyllt vissa meritkravminskas bidraget och man får fylla på med lån. Här finnsingen analys av de adminstrativa konsekvenserna. Detmedför självfallet ett ökat antal kontakter frånstudiestödsmyndighetens sida både med de studerande ochett stort antal självständiga utbildningsanordnare. Dentänkta höjningen av bidragsdelen är . Omman missar en poäng av tjugo under en termin blir . Har man då nått syftet med minskadskuldsättning? Dubbla prövningar bli nödvändiga då man juförst skall uppfylla dagens meritkrav för att över huvudtaget få stöd. Det blir troligen ett krångligt och otydligtsystem. Frågan är också hur det påverkar rekryteringen avstudieovana grupper och hur det kan påverka valet av desvårare utbildningarna.Vi är beredda att diskutera skärpta meritkrav och vårinriktning är att det i normalfallet skall krävas 35 poäng förtvå terminers studier. gäller 15 poäng per termin.Beträffande förslagen som gäller återbetalningssystemetså måste man vara varsam. Varje gång man gör förändringarav skärpningskaraktär, skapar man ett nytt system. Det ärotänkbart att nu fatta beslut om förändringar. Då går manju miste om möjligheten att ta ett helhetsgrepp i systemet.Detta gäller också förslaget om slopad avskrivning avstudieskulden . Vi vill i stället ha åtgärder förminskad skuldsättning tidigare i livet. Då minskar riskernaför avskrivning.Därtill kommer att frågan om studiefinansiering ocksåhar koppling till överväganden om ett reformeratpensionssystem. Sammantaget finns enligt vår mening storabrister i propositionen. Förslagen i nuvarande form bördärför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:156.