mot · GH02Jo623 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningMiljösituationen i och är mycketallvarlig. Döda havsbottnar, giftiga algblomningarövergödning, miljögifter i sedimentprov och syrebrist ärexempel på detta.Nya hot mot den miljön i uppträderallt som oftast. Det senaste allvarliga hotet är planerna påoljeprospektering i , alldeles utanför den svenskaterritorialvattengränsen.De svåra miljöproblemen i har alltså funnitsunder och situationen förvärras . Numåste kraftfulla åtgärder vidtas för att vända utvecklingen.Åtgärder måste vidtas både nationellt ochinternationellt. Ansvaret för haven är en internationellangelägenhet som berör många länder. Överenskommelsermellan länderna är därför nödvändiga. Detta får dock intevara ett alibi för att vi själva i inte påbörjar dettaarbete redan innan sådana överenskommelser finns.Miljökostnader måste alltid betalas -- det går inte attsmita undan notan. Frågan är bara vem som skall betala ochnär det skall betalas? Enligt vår uppfattning måste varjegeneration ta sitt ansvar. Vi skall inte skjuta över problemettill våra barn och barnbarn.Internationellt problemSkagerrak är nettomottagare av föroreningar frånNordsjön. I Norska rännan, med ett djup ,sedimenteras stora mängder material från södra ochcentrala Nordsjön.Haven har länge betraktats som gigantiska soptippar.Inte minst gäller detta Nordsjön.Föroreningarna i kommer från många olikahåll. Föroreningar från förs norrut medströmmarna. Andra föroreningskällor är de kraftigtförorenade floderna i . Därtillkommer oljespill och andra utsläpp från oljefälten iNordsjön. Tungmetaller och kemikalier släpps ut i storamängder från industrier i bl.a. . Radioaktivautsläpp från den stora nukleära anläggningen vidIrländska sjön har lett till att forskare kunnat påvisaförhöjda radioaktiva värden i både vatten och fisk utanförden svenska . Till detta kommer urlakning avkväve från jordbruksmark och skogsmark.Luftföroreningarna påverkar också havet. I vissaområden kommer så mycket som av föroreningarnavia luften. Här är det främst biltrafiken som svarar för destörsta utsläppen. Dessutom förekommer dumpningar avavfall och sopförbränning till havs.Som dessa fakta visar är det nödvändigt medsamordnade internationella åtgärder för att kunna lösaproblemen.Arbetet med miljö förekommer i ett antalolika internationella fora. De viktigaste är Paris- ochOlsokommissionerna samt ochNordsjökonferensen. Därutöver arbetar både FN- och EG-organ med miljöövervakning. För att effektivisera arbetetbehövs bättre samordning av de insatser som görs liksom avde ytterligare insatser som behöver göras. Därför bör enNordsjökommission inrättas som tar ett samlat grepp övermiljösituationen i , inklusive ochKattegatt och där samtliga berörda nationer deltar. Genomen sådan kan nödvändiga helhetsgrepptas för att förbättra miljösituationen i Västerhavet.Oljeutvinning i SkagerrakPlanerna på oljeutvinning i är nu på väg att bliverklighet. Den norska regeringen förbereder enproposition om prospektering av ett område frånKristiansand till den svenska gränsen. Detta utgör ettoacceptabelt miljöhot mot och hela den svenskavästkusten.Skagerrak är ett av världens fiskrikaste havsområdenoch fisket har mycket stor ekonomisk betydelse, inte baraför svenska fiskare utan också för fiskare från ochfrån EU. är också ett av viktigasteövervintringsområden för sjöfågel, särskilt alkfåglar avvilka flera arter är hotade. , med sin unikamiljö, är utpekad som riksintresse för rekreation ochfriluftsliv.Oljeutvinning i stor skala stör den miljön. Ävenvid s.k. normal drift sker utsläpp av mindre mängder oljaoch dessutom finns naturligtvis risken för stora utsläppgenom olyckshändelser. kan dessutom, tillskillnad från och , vara istäckt ochnågon fungerande metod för oljebekämpning i istäckt havexisterar inte.Ett större utsläpp i denna känsliga miljö fåroöverskådliga ekologiska och ekonomiska konsekvenser.Fisket blir utslaget.Sverige bör därför i dels direkta överläggningar medNorge och dels i andra internationella fora verka för attoljeutvinning i inte kommer till stånd.De svensk-norska gränsvattnenVattenkvaliteten i norra kustområde ärfortsatt dålig. Detta är till stor del beroende på utsläpp frånnorska sidan.Även om betydande förbättringar har kunnatkonstateras i genom det åtgärdsprogram somsattes in , är situationen nu återigenalarmerande. Fortsatta åtgärder är därför nödvändiga.Beslutet om att stänga cellulosafabriken i är därför,ur miljösynpunkt, ett mycket glädjande besked.Den största föroreningskällan är dock Glomma, som ärNorges längsta och mest vattenförande älv. Glomma kanliknas vid en jättelik kloak. Träförädlingsindustri, kemiskindustri, livsmedelsindustri och andra verksamheter svararför stora utsläpp av tungmetaller, syror, oljor, organisktmaterial och närsalter. Till detta kommer kloakutsläpp fråntiotusentals människor som går i stort sett orenat ut i älven.Undersökningar av ''Norsk Institutt for vannforskning'' harklarlagt att ett område i ochutanför Glommas mynning är starkt förorenat, och ett ännustörre område är klart påverkat.Nordisk handlingsplanDen handlingsplan som de nordiska miljöministrarnatidigare kunnat enas om är klart otillräcklig. bördärför ta initiativ till en utvecklad och mer långtgåendenordisk handlingsplan för att begränsa utsläppen avmiljöskadliga ämnen.I samband med den s.k. Nordiska handlingsplanen förekonomisk utveckling och full sysselsättning, inrättades ensärskild låneordning i Nordiska Investeringsbanken, främstavsedd för investeringar i vägar och järnvägar. Vi anser atten liknande låneordning borde införas förmiljöinvesteringar. Visserligen har NIB:s möjligheter att gelån för miljöinvesteringar utökats , men ensärskild låneordning för detta ändamål skulle bl.a. ge störreprioritet för viktiga miljöinvesteringar. Ett lämpligt områdeär i så fall, i första hand, det för , ochDanmark gemensamma vattenområdetSkagerrak/Kattegatt.Ansvaret för föroreningarna är olika fördelat mellan deberörda länderna. När det gäller de direkta utsläppen ihavet kan dessa lätt hänföras till respektive nation.Däremot är effekterna av förbränning av fossila bränslen,urlakning av näringsämnen och tungmetaller samt utsläppfrån trafiken sådana att de inte direkt kanhärledas till företag eller nation.Kostnaderna för reningsanläggningar skall naturligtvisbekostas av respektive förorenare. Men det finns ävenmotiv för gemensamma ekonomiska åtaganden. Dit hörtillräckliga resurser för att kunna genomföra ett effektivtforskningsprogram, upprättande av målsättning förmiljöåtgärderna, program för reningsanläggningar ochrestriktioner för näringsverksamhet.Vi föreslår därför att tar initiativ till ett utökatoch långtgående gemensamt program för förbättring avvattenkvaliteten i . Det är viktigt att ettsådant program får erforderliga resurser så att underlag förbeslut kan tas fram samt att det därefter finnsfinansieringsmöjligheter för nödvändiga investeringar ochandra åtgärder. Vi föreslår därför att en specielllåneordning i Nordiska Investeringsbanken inrättas fördetta ändamål.Tidsinställda miljöbomberUtanför den svenska och den norskasydkusten finns mängder av gamla vrak, i första hand frånandra världskriget, som innehåller stora mängder olja,stridsgas och andra kemikalier.I och områdena utanför ligger minst 28rostande fartygsvrak från . Bl.a.kryssaren som tros innehålla olja.Efterhand som vraken rostar sönder kommer olja att läckaut i vattnet. Dessa oljeutsläpp kommer att ställa till mycketstor skada för bl.a. fisket.Dumpning var ett sätt att göra sig av med olika typer avkemiska stridsmedel efter krigsslutet. Utanför iOslofjordens mynning ligger 10 sänkta fartyg lastade medsenapsgas. Rakt väster om utanförBohuskusten ligger nio rostande fartyg lastade med minst18 gasbomber. Dessa fartyg sänktes efter andravärldskriget, av de allierade, sedan de fyllts med granaterinnehållande senapsgas, tabun, fosgen och sarin.Stridsgasen har således legat i havet i snart 50 år.Fartygsplåten rostar och skroven kan brytas sönder avströmmar. Inte minst för yrkesfiskarna innebär detta ettallvarligt hot.Dessa omkring vrak utgör tidsinställdamiljöbomber som kan hota hela det ekologiska systemet iSkagerrak och ställa till stor skada på den svenskavästkusten och den norska sydkusten.Den nuvarande strategin beträffande dessa hot är attavvakta och se vad som händer. Vi menar att detta är enalltför passiv och desutom mycket riksfylld strategi.Offensiva insatser måste till i stället.Det brådskar med insatser för att inte katastrofen skallbli ett faktum. måste därför omgående tainternationella initiativ för att få till stånd enberedskapsplan i syfte att motverka risken för att dessagiftgaser kommer i kontakt med det känsliga ekologiskasystemet i området. Bunkerolja som finns i vraken måsteockså bärgas innan den läcker ut i vattnet.Minska kvävetillförselnKvävetillförseln till havet är den största orsaken tillövergödning. En stor del av kvävet kommer via luften frånbl.a. bilavgaser och sjöfarten. Jordbruks- och skogsmarkläcker också kväve, liksom kommunala reningsverk.Utsläppen av kväve till luften måste minska. Det gällerdels från stationära industri- och förbränningsanläggningar,dels från vägtrafiken. Genom att ställa långtgående krav påbättre reningsutrustning och miljövänliga bränslen samtgenom en kraftfull satsning på järnvägstrafiken kantrafikens kväveutsläpp minskas. En snabb upprustning avde västsvenska järnvägsförbindelserna till ärnödvändiga för att bl.a. kunna minska de omfattandegodstrafiken på landsvägen.Den intensiva sjöfarten i --Kattegatt-områdetger också stora kväveutsläpp som ställer krav pågemensamma nordiska insatser. En utredning frånbohuslandstinget visade att avgasreningen påfärjorna befinner sig långt efter utvecklingen förbiltransporterna. Det behövs samordning ochöverenskommelser mellan de berörda länderna för attminska utsläppen av kväveoxider från färjorna.Våtmarker är utmärkta reningsanläggningar somförhindrar kvävet att nå havet. Befintliga våtmarker måstedärför bibehållas och nya, konstgjorda våtmarkertillskapas. Statsbidrag för skapande av våtmarker börinföras. Jordbrukets avgifter på handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel kan användas för detta ändamål.SoporNedskräpningen av stränderna på ökar på ettoroväckande sätt. Kustområdet i och länoch i har mycket stora natur- och friluftsvärden,viktiga för bl a turism och rörligt friluftsliv.Genom strömmar och stormar samlas skräp från helaNordsjön på västkusten.Genom den strömsättning som finns i ochKattegatt är problemet mest akut i norra och mellerstaBohuslän, men även övriga delar av drabbashårt. Den absoluta merparten av skräpet kommer frånandra länder, från fartyg och frånoljeutvinningsverksamheten i . Detta framgårtydligt av undersökningar som gjorts på flera platser.Vid varje storm fylls vikarna med plast, avfall frånsjöfarten, oljefat och vrakved.Ett stort arbete läggs ned från kommunerna och frivilligaför att hålla stränderna rena. Även om en stor del av arbetetutförs på ideell basis, av t.ex. skolklasser, drabbas berördakommuner av stora kostnader. Totalt rör det sig om mångamiljoner kronor som skattebetalarna i kustkommunerna fårskjuta till för att hålla stränder och vikar nödtorftigt renafrån skräp så att turisterna skall kunna njuta av västkustensstora rekreationstillgångar -- sol och bad.Under 1992 och 1993 har genomförts strandstädning iBohuslän med hjälp av arbetsmarknadsresurser. Dennaaktion har varit mycket bra och stora mängder skräp harsamlats in. Tyvärr är dock en sådan aktivitet inte avbestående värde. Vikarna fylls snart med skräp igen.Strandstädning måste därför vara en kontinuerligtpågående verksamhet.De drabbade områdena är i stor utsträckning klassadesom riksintressanta för naturvård och friluftsliv. Därför bördet vara självklart att staten tar sin del av kostnaderna föratt hålla dessa områden rena, så att de kan utnyttjas för justturism och friluftsliv. Detta bör långsiktigt finansieras viaNaturvårdsverkets anslag för miljövård.Ett särskilt statsbidrag för strandstädning i ochHalland bör därför införas. Stödets administration börhandläggas av de berörda länsstyrelserna.Musselodlingar -- reningsverkFör att minska övergödningen i kustvattnen kanmusselodlingar i stor skala utnyttjas. När musslornafiltrerar vatten tar de upp olika slag av närsalter.Genom att odla musslor från flottar får man ett sortstredimensionellt reningsverk som sträcker sig från ytan nedtill 8--10 meters djup.När musslorna filtrerar vatten tar de upp mikroskopiskaalger och då även de näringsämnen som finns i algerna d v skväve och fosfor, utan att musslorna på något sätt tar skada.Under musslorna samlas avfall som också innehåller kväveoch fosfor. Genom att pumpa upp detta slam finnsytterligare en möjlighet att komma åt övergödningen.Försöksverksamhet i stor skala bör omgående inledas,tillsammans med näringens intressenter, i ett par lämpligafjordar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ för bildande aven ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oljeutvinning i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nordisk handlingsplan förVästerhavets miljö,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild låneordning iNordiska investeringsbanken,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förhindramiljöförstöring från vrak,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till strandstädning iGöteborgs och län och i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskad kvävetillförsel tillVästerhavet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskade kväveoxidutsläpp frånfärjetrafiken,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om musselodlingar för att minskaövergödningen i kustvattnen.