mot · GH02Jo37 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:158 Vissa fiskeripolitiska frågor föreslog att detskulle införas en fiskevårdsavgift för . Frågan harockså varit föremål för utredningar vid ett flertal tillfällen.Antingen har det varit fråga om allmän fiskevårdsavgifteller någon typ av särskild fiskevårdsavgift. Ofta har ensärskild avgift aktualiserats när frågan om allmän avgiftfallit. Så t.ex. uppdrogs åt dåvarandeFiskeristyrelsen att utreda möjligheten att införa lokalafiskevårdsavgifter sedan den s.k. Fiskevattensutredningentagit upp frågan om en allmän fiskevårdsavgift men inteansett sig ha uppdraget att komma med ett konkret förslag.Fiskeriverkets förslag till fiskevårdsavgiftRegeringen beslöt att uppdra åtFiskeriverket att utreda förutsättningarna för införande aven särskild fiskevårdsavgift för . Fiskeriverketföreslår nu att en fiskevårdsavgift skall införas i Vänern.Avgiften föreslås omfatta alla kategorier fiskande över 16 åroch alla former av fiske utom trålfiske och fiske medsiklöjeskötar. Avgiften föreslås användas till följandeåtgärder:SmoltutsättningarBiotopåtgärder för lax ochöring i vattendragÅlutsättningarGösfiskevårdKräftfiskevårdServiceåtgärderUtredningsverksamhetDen stora bredden i åtgärdsprogrammet är ett argumentför en fiskevårdsavgift som i princip omfattar alla fiskande(allmän fiskevårdsavgift). Åtgärderna kommer allafiskande till godo på såväl enskilt som allmänt vatten. Dendel av avgiften som är tänkt att gå till finansiering avsmoltutsättningar avser endast Laxfondens utsättningar,medan andra utsättningar inte är berörda.Enligt beräkningar kommer intäkterna avden föreslagna avgiften att uppgå till per år.Osäkerheten i detta belopp är relativt stor. Detta gällerframför allt de beräknade intäkterna frånhandredskapsfisket. Stor osäkerhet råder ombetalningsviljan hos de fiskande, som är vana att fiska gratispå allmänt vatten. Övriga kategorier fiskande är lättare attkontrollera. Det är emellertid osäkert hur många av detidigare registrerade husbehovsfiskarna somfortsättningsvis kommer att fiska med nät och utter, närfisket kommer att avgiftsbeläggas. Det enda fiske där mankan förutse en ökning, om Laxfonden lyckas medmarknadsföringen, är trollingfisket.Vid en oförändrad nivå på smoltutsättningarna och vissanedskärningar inom delar av den övriga verksamheten ärLaxfondens behov av medelstillskott totalt 3,1Mkr. Om detta skall täckas av medlen från enfiskevårdsavgift, återstår mycket litet till övrigafiskevårdsåtgärder. Laxfondens totala kostnader för 1994belöper sig till . Ursprungstanken var att staten, inuläget via fiskevårdsavgiften, skulle bidra med entredjedel av kostnaderna för Laxfondens verksamhet.Enligt Laxfondens stadgar skall av intäkterna avsättas i fonden. Det beloppsom går åt för att täcka 1/3 av kostnaderna plus avsättningi fonden blir ca . Den beräknade intäkten från enfiskevårdsavgift på skulle då även räcka tillandra fiskevårdsåtgärder och motivera förslaget om enallmän fiskevårdsavgift. Det kan emellertid ifrågasättas ombehovet av en fonduppbyggnad är lika stort med ett sådantårligt bidrag. Om ingen fondavsättning sker kan i ställetambitionsnivån i laxfiskevården bli högre från början.Det finns ett direkt samband mellan kostnaderna förutsättning och inkomsterna från fiske efter lax och öring.Yrkesfisket svarar för drygt hälften av lax- ochöringfångsten i . Antalet yrkesfiskare är mycketbegränsat. Det kan därför vara motiverat att yrkesfiskarebetalar mer per person än övriga kategorier fiskande.Avgiften för dem bör emellertid inte på långt när vara såstor att den motsvarar kostnaden för de utsättningaryrkesfisket tillgodogör sig. Den bör inte hellerdifferentieras bland yrkesfiskare, t.ex. efter tillåten mängdlaxnät. Ett i förhållande till fångsten strikt proportionerligtavgiftsuttag skulle få orimliga ekonomiska konsekvenser föryrkesfisket. Det skulle också vara och innebära en nyprincip i den svenska fiskeripolitiken som det kan resastunga invändningar mot.Fiskeriverket har i denna fråga gjort en allmänrimlighetsbedömning. Den bör inte ses som ett uttryck fören princip som kan appliceras även på andra vatten. bedömning finns knappast något vatten i Sverigedär situationen är jämförbar med den i Vänern.Reproduktion av lax och öringGenom vattenkraftutbyggnaden har förutsättningarnaför en naturlig reproduktion av lax och öring försämratsavsevärt i tillrinnande vattendrag. Lax och öringhade utmärkta lek- och uppväxtmöjligheter i ochGullspångsälven. Även , Borgviksån och Byälvenhyste egna stammar. Flera andra mindre vattendrag hadegoda reproduktionsområden för öring. Före den storavattenkraftutbyggnaden hördeVänern och dess älvar till landets rikaste laxområden.Under 1800-talet fångades över /år.Fångsterna har minskat . Enligt statistikenfångades endast i det yrkesmässiga fisket under 1971.Under 1960-talet påbörjades odling och utsättning av laxoch öring i som kompensation förreproduktionsskadorna. ärkompensationsutsättningarna 110 000 smolt/år förKlarälvens kraftverk och 25 000 smolt/år förGullspångsälvens kraftverk. ökarutsättningarna i till 130 000 och 1997 uppnåsslutmålet 150 000 smolt/år. sattes 146000 respektive 149 000 smolt ut i Laxfondens regi och 17 000respektive 33 000 smolt för prisregleringsmedel. Undersenare år har därigenom totalt ca 300 000 smolt satts ut perår.Utsättningarna av smolt har haft positiv inverkan påfångsten av lax och öring i . vartotalfångsten enligt fångststatistik och enkäter.Yrkesfisket fångade då , utterfisket ,husbehovsnätfisket och trollingfisket 12 ton.Laxfonden räknar med en återfångstnivå på /1000utsatta smolt. En sammanlagd utsättningsmängd på 500 000smolt/år skulle då ge en avkastning på /år, vilket ärLaxfondens mål. Dessa återfångstsiffror baseras på resultatfrån utsättningar och märkningar i början av 1980-talet.Sedan dess har smoltkvalitet samt transport- ochutsättningsmetodik förbättrats och harutsättningarna koncentrerats till de bästautsättningsplatserna. Allt talar för att återfångsten av utsattfisk har ökat. Detta återspeglas emellertid ännu inte iuppgifterna i fångststatistiken eller återfångst av märkt fisk.Viljan att uppge rätta fångstmängder och att sända inuppgifter om märkt fisk har minskat påtagligt under senareår.Den bärande idén bakom arbetet med Laxfond Vänernär att i kombination med fiske- och miljövårdande insatserutveckla turismen i . Laxfonden försökeruppfylla fiskevårdande, miljövårdande ochregionalpolitiska mål som den skapar en bragrund för en långsiktig utveckling av en turism baserad påsportfiske.Vänerområdet har ett gynnsamt läge för utveckling avfisketurism. Befolkningskoncentrationen i Mellansverigeutgör en stor marknad. Väst- och bedöms varaden största potentiella utlandsmarknaden. Med verkligtattraktiva turistprodukter i , t.ex. inomsportfisket, skapas väsentliga förutsättningar för storaökningar i turismen från framför allt den nordeuropeiskamarknaden.För att förverkliga Laxfond intentioner är detnödvändigt att en fiskevårdsavgift införs för och attdet sker så snabbt som möjligt för att klara finansieringenav smoltutsättning m.m.GullspångsälvenGullspångsstammarna av lax och öring är starkt hotade.Investeringarna i en laxstation samt försök till återställningav lekplatserna i Åråsforsarna i har hittillsinte gett särskilt goda resultat. Enligt min uppfattning bören närmare studie utföras och nya lösningar prövas. Det harfrån början gjorts vissa felbedömningar i projektet medutförande av bl.a. konstgjorda fiskspärrar (se bilaga). Denaturliga lek- och uppväxtplatserna för Gullspångsälvensstammar måste återställas. Det är min uppfattning attGullspångs Kraftverksbolag i samband med beslutet omåtgärder för återställande av de ursprungliga lekplatsernakommit alltför billigt undan. Kraftverksbolaget måste ta sittansvar och i betydligt större utsträckning bidra till attåterställa och på olika sätt medverka till stammarnasframtida överlevnad.Utomstående expertis bör anlitas för att göra enutvärdering av framtid med de unikastammarna av öring och lax. Samhället ochkraftverksbolaget bör tillsammans bekosta rättmätigaåtgärder för att säkra stammar. Dessafiskstammars framtid är en viktig nationell fråga medhänsyn till det stora intresset för dess unika resurser i olikasammanhang.FiskevårdsavgiftSammanfattningsvis konstaterar jag att Fiskeriverketsförslag är ett steg i rätt riktning. En allmän fiskevårdsavgiftför bör genast införas. Det är angeläget attregeringen lägger fram ett förslag för riksdagenom införande av en fiskevårdsavgift för . Om arbetetskulle bli fördröjt bör regeringen senast ikompletteringspropositionen återkomma med förslag tillextra medel för att säkerställa fortsatt utsättning av smolt iVänern innevarande säsong.KlarälvenDet är alltså viktigt att med alla medel stoppa denbiologiska utarmningen i . I samband med detta bören närmare bedömning ske av hur även Klarälvsstammarnaska säkras för framtiden. Prövning av villkoren för ett flertalvattenrättsliga tillstånd som bl.a. berör ärföremål för bearbetning i en eller annan form. En meralångsiktig lösning av bl.a. laxtrappornas framtida funktionbör övervägas i det sammanhanget.Enligt dagens expertis kan laxen stiga utan någramärkbara skador med maximalt tre laxtrappor. Kanske kandet dyka upp nya forskningsrön som visar på betydligtpositivare resultat med andra och nya lösningar.Morgondagen kan komma med betydligt annorlundaanordningar med vilka lax och öring kan vandra långt vidareän vi trott och hoppats på. Det finns all anledning attvi uppmärksammar frågan och att vi inom nuvarandelagstiftningsramar noga följer prövotidens längd för fisket.Det finns åtskilliga domar där prövotiden förlängts år efterår utan att slutgiltig ställning tagits av olika skäl. Här finnsanledning att varna för att vi inte låser oss för alltfördrastiska anordningar som kan komma attspoliera fiskets framtid.Fiskeriverket och Kammarkollegiet bör i samband medförestående revideringar av villkoren för tillstånd enligt enrad gamla vattendomar och upprättande av nya älvplanergrundligt penetrera dessa frågor. Hur har man exempelvislöst frågan i andra länder? Vilka nya forskningsrön ocherfarenheter kan vi få från utlandet och omplantera till våraegna forsande älvar och vattendrag?Allmänintresset måste tillgodosesKammarkollegiet anlitar bl.a. för atthävda allmänintressen i mål runt om i landet. Ettvattenkraftverk får komma till stånd bara om det ärförenligt med vattenlagens tillåtlighetsregler. Innebördenav en av dessa är att ett vattenföretag inte får komma tillstånd om någon skada eller olägenhet av större betydelsedärigenom uppkommer för allmänna intressen.Det finns en rad uppmärksammade vattendomar avbåde äldre och yngre datum som strider mot rättskänslanhos ortsbefolkningen inom vissa vattenområden. I flera fallfrågar man sig i efterhand om allmänintresset har bevakatsi tillräcklig omfattning i vattendomstolarna.Som exempel kan nämnas en vattendom sommeddelades så sent som och därabborrgrund och övrigt fiske senare mer eller mindreutraderats. Exemplet handlar om sjöarna Rottnen ochKymmen och gäller anläggande av en kraftstation medtillhörande tunnlar och dammsystem. Kymmens kraftverkär ett av landets yngsta vattenkraftverk. Det var somregeringen trots massiva protester från folk i bygden och enlång rad myndigheter gav klartecken för en utbyggnad.Kymmens kraftverk är ett pumpkraftverk som förbindersjöarna Kymmen och Rottnen. (Se bilaga B). Rottnaälvensvatten överleds från en damm uppströms utloppeti sjön genom till Kymmen.Kymmens vatten leds sedan genom en tre kilometer långtunnel till Rottnen under de tider närelförbrukningen är stor. är efterfrågan på elkraftlägre, och då får turbinerna i stället tjänstgöra som engigantisk pump och förse Kymmen med vatten frånRottnen. Detta vatten kan man sedan tillgodogöra sig nästadag.I och med att anläggningen togs i drift 1986 gavvattendomstolen i föreskrifter i en dom hurdämning och tappning av vatten från kraftverket ska ske. Idomen gavs bolaget generösa villkor vad gäller tappning.Vattennivån tillåts variera så mycket som . Undervinterhalvåret, dvs. tiden t.o.m. , gälleren lägsta nivå om 187.82 m ö.h. ''Vid vårflodens inträde,dock , skall höjning av vattenståndet iKymmen påbörjas så att vattenståndet till följd avtillrinningen och överledningen uppgår till 193.32 mö.h. '', föreskrev i sin dom. Förra årettänjdes ut i nära tre och en halv månad.Allt bad och fiske har spolierats eftersom detvarit hundratals meter av sten och gyttja ner till vattnet.Sjön har mest liknat ett månlandskap. Det har hänt att storadjur, t.o.m. älgar, har gått ner sig i gyttjan och fått avlivas.Ortsbefolkningen har förlorat fisket och stanken från dyoch annat gör att det är närmast olidligt att bo i vattnetsomedelbara närhet. Turismen är borta och kanotisterna flyrtill andra regioner. Vattnet som de tidigare färdats på ärspårlöst borta.I villkor finns för sådana lägen, därsnötillgången är liten och en låg tillrinning kanförväntas, klart föreskrivet att bolaget ska följa anvisningarför regleringen från SMHI.Enligt uppgifter har man sällan hört av sig från bolagetssida till för att få prognoser för tillrinningen. granskningsjournal för Kymmen är en intressant studieför den som vill ta del av det skedda.I broschyrer och annan information till ortsbefolkningenföre byggstarten lämnade kraftverksintressenternauppgifter som enligt ortsbefolkningen närmast kanbetecknas som osanningar. Fisket skulle bli bättre. Iefterhand har människorna bittert fått erfara att bilden bleven helt annan. Den svekdebatt som följt har gjort att mångasom bor i dessa trakter är mycket upprörda. Åtskilligafrågar vem som bevakat allmänintresset och hur det gått tilli det aktuella fallet.Det har sagts att det aktuella kraftverket inte gårrunt ekonomiskt trots att bolaget i samband med byggandetfick speciella statsbidrag till minikraftverk. Det har inteblivit bättre av att ett större byggföretag hyrkraftverksanläggningen. Det innebär att en och samma partutfört delvis kontroll och byggande.Många är kritiska mot det rättsliga förfarandet i detaktuella fallet. Villkoren för tillstånd enligt vattendomengäller innan de normalt kan omprövas medhänsyn till andra allmänna intressen än fiskeintresset. Enomprövning kan dock medföra kostnader för det allmänna,dels i form av ersättning till tillståndshavaren om det hantvingas avstå överstiger en viss i tillståndsdomen fastställdandel, dels i form av rättegångskostnader.En kommande lagstiftning bör ta betydligt större hänsyntill allmänintresset, bl.a. miljö- och naturvårdsintressena.I ett annat uppmärksammat vattenmål rörandeKlarälven har företrädare för det allmänna fiskeintressetsålt och köpt fisket på ett sätt som upprör närmast en helälvdal. Domstolsförhandlingarna i handlade iförsta hand om erosionsskador på mark i ochskador som uppträtt på grund av kraftbolagetsvattenregleringar. Innan domstolsförhandlingarnapåbörjats hade redan ett avtal om engångsersättningarträffats som gäller för alla såväl tidigare som allaframtida erosionsskador.I underlaget till förhandlingarna kallat Klarälvensersättningsmål 1 och 2 som sakägarna och deras ombud fåttsig tillskickat tog Krafts företrädare även uppfrågan om åtgärder för lax och öring. På senhösten år 1991träffades ett avtal mellan berörda intressen, i detta falletGullspångs kraft å ena sidan och å den andra sidanKammarkollegiet. hade i ett förberedandeskede skött förhandlingarna och Fiskeriverketsrepresentanter rekommenderade sedermeraKammarkollegiet att träffa en slutlig och bindandeöverenskommelse i det aktuella fallet.I nämnda avtal sägs i paragraf 11:Kammarkollegiet (alltså de allmännas företrädare)åtager sig hos vattendomstol fram tillår 2011 icke yrka att kraftbolaget vid Klarälvenskraftstationer skall åläggas att tillsläppa vatten för drift ochfunktion av laxtrappa eller för att tillgodose annatallmänt fiskeintresse. Med ett penndrag ochundertecknande av vattendom och tillhörande avtalförlängde man slutregleringen med . avtalföreskrev nämligen att åtgärder för lax och öring skulle varaslutreglerade före år 1998.Bakom dessa förhandlingar ligger bl.a. flytt av enavelsfiskeanläggning från till . I sambanddärmed köptes och såldes det hejvilt mellanallmänföreträdarnas representanter och bolagetsföreträdare. Ärendet om överenskommelsen harbehandlats på ren tjänstemannanivå utan hörande avberörda kommuner och fiskevårdsområden enligtföreliggande uppgifter.I samband med den uppmärksammade domen haranklagelser hit och dit cirklat i luften. Vissa berördasakägare har återupprepat anklagelserna gentemotvattendomstolen för att det ingångna avtalet om laxenförtegs i samband därmed. Många menar också attvattendomen grundats på ett närmast felaktigt underlag tillförhandlingarna. De lärde tvistar om gällandebestämmelser om Kungörande följts i alla dess delar i detaktuella fallet etc.Faktum kvarstår trots alla turer att vattendomen nu ärfastställd, ingångna vidhängande avtal är välsignade utanatt allmänintressets företrädare i någon högre grad efterlystoch/eller förvissat sig om huruvida allmänheten hadeintresse om avtalet ingicks. Frågan huruvida tillräckligtsamråd skett eller inte är föremål för kritikoch utredning. Ärendehanteringen har bl.a. anmälts tillJustitiekanslern för att Justitiekanslern skall få ta del avärendehanteringen och om samrådsförfarandet skett enligtlagrummets intentioner.Jag har mött frågan om samrådsförfarande vid åtskilligatillfällen, och här synes gällande lagstiftning ge relativtgenerösa tolkningar som kan misstolkas ifrån endera sidan.Enligt min uppfattning borde Kammarkollegiet och/ellerFiskeriverket i det aktuella fallet ha begärt rådrum och gåttut med ett brett och omfattande samrådsförfarande medberörda kommuner, fiskevårdsområden, länsstyrelse m.fl.som berördes i den då aktuella domen i . Härborde det i lagrummet finnas klara riktlinjer om och påvilket sätt samrådsförfarande skall ske vid liknandetillfällen.Båda dessa domar kan ståta som exempel på attmänniskorna behandlats nonchalant och utan höranden ochlåtanden i båda fallen. Vi politiker kan inte längrestillatigande åse dessa domar där ett fåtal personer mellanskål och vägg enas om långtgående avtalskonstruktionersom sätter hela generationer i karantän och eller helt urspel. Det må sedan gälla såväl fisket som andra närliggandeersättningsfrågor, exempelvis erosionsskador, somuppenbarligen härrör ifrån kraftverksföretagetskorttidsregleringar i älvdal efter älvdal. Det fornauppmärksammade baggböleriet är på väg att återuppstå i enny och annorlunda tappning, om än i samma riktning somskedde i forna tiders baggbölerianda. binds långtgåendeavtal som närmast klavbinder allmänheten för all framtid.Förstörande av fisket och annat för den delen ingår i avtaloch hithörande vattendomar för mycket lång tid framöver.Detta går helt i stick och stäv med all annan lagstiftning därmiljö och naturintressena getts ett ökat spelrum på arenan.Om vi gentemot allmänheten skall kunna hävdalagstiftningen på detta område måste allmänheten på etthelt annat sätt komma med i beslutsprocessen för attlagstiftningen i längden skall komma att respekteras frånalla berörda parter. kan ett fåtal tjänstemän ochdomare med hjälp av lagens långa arm besluta i frågor somär av en så långt gående principiell karaktär att man somlagstiftare knappast tror att det är sant. Eftersom skadanredan delvis är gjord på många håll borde vi som lagstiftaresnabbt ändra på nuvarande lagstiftning.Vi står nu inför påbörjande av en rad vattendomar, sebilaga, där vi ifrån politikerhåll bör reagera så snabbt sommöjligt för att mota i grind.Kammarkollegiet och bör fåpersonalförstärkningar för att klara ut begreppen i syfte attstärka allmänintressena i den fortsatta omprövningen avvillkoren i tillståndsdomar. De båda myndigheterna bör fåi uppdrag att för regeringen redovisa konkreta förslag somgaranterar bl.a. en ökad uppvandring av lax och öring i enrad älvdalar och vattensystem runt om i landet. Jagkonstaterar att vidtagna åtgärder inte gått i denriktning som allmänheten i älvdalarna förväntat sig.Enligt uppgifter som jag inhämtat kommervattendomstolarna att fatta beslut iett par hundra omprövningsmål. Många av dessa harfördröjts in i det sista.Även avgörandet av uppskjutna frågor tar för lång tid.Som ett av många exempel kan nämnas laxtrappan vidStornorrfors i som ännu inte fått sin lösning meden slutligt fastställd dom. Upptransport av lax tillVindelälven sker än med lastbilstransporter.Stornorrfors kraftverk byggdes men frågan harännu inte fått sin lösning. Kritik kan med fog riktasgentemot berörda myndigheter som medgett så långförlängning av prövotiden som den i samband medutbyggnaden av Stornorrfors.Det är närmast skandal att handläggning av vattendomarförhalas på detta sätt och att man som i detta fall ännu intekunnat reglera lax- och öringsstammarnas fria vandring uppmot . Det är nonchalant mot älvdalarnasmänniskor som kämpar för att förmå så många turister sommöjligt att komma till sin region för att bl.a. fiska. Jag ärövertygad om att områdena vid och Laisälvenm.fl. vattendrag skulle haft en helt annorlunda utvecklingom dessa frågor lösts på ett stadium.Rovfisket vid älvmynningarna förbigås mer eller mindremed tystnad i regeringens proposition. Om vi menar allvarmed att satsa på älvfisket bör frågan tas upp till prövning.Yrkesfiskares not- och varpdragning i eller i nära anslutningtill älvmynningarna och deras utlopp är ett dråpslag mot defiskande längre upp i inlandet.Det är viktigt att ges i uppdrag att skärparegleringen av älv- och havsfisket efter lax och öring. Enskärpning av dessa bestämmelser kommer att innebära enökad uppvandring av lax och öring i älvarna och kommerdå människorna i inlandet i större utsträckning till del. Allamedel bör insättas i kampen för att skydda dennaturreproducerande laxen i alla hav. Ansträngningarna tillatt genom internationella avtal uppnå garantier för attskydda laxen bör på allt sätt intensifieras och stödjas ifrånalla håll.Det finns en rad skäl till att allmänintresset bör få enökad roll och att miljö- och naturvårdsintressenasamt fiskeintresset tillgodoses bättre än som är fallet. Vikan som lagstiftare inte längre blunda för de uppenbaraorättvisorna i nuvarande lagstiftning. Vi måste ha enlagstiftning som fungerar inte minst vid de mångadomstolsprövningar som vi nu står inför (se bilaga).Sammanfattningsvis kan man säga att vi står inför en radproblem där en översyn av lagstiftningen är nödvändig.Rimligen borde översynen ske via en parlamentariskkommitté som ges i uppdrag att fördjupa sig i dessa frågor.Allmänintresset bör framhållas och mera komma iförgrunden än i skymundan. Miljö- och naturvårdsfrågornabör finnas med som en integrerad naturlig del isammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en fiskevårdsavgift införs förVänern,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen, i avvaktan påFiskeriverkets svar på regeringens propositionsförslag, ikompletteringspropositionen återkommer med förslag tillatt under viss övergångstid tillföra Laxfond extramedel för fortsatt utsättning av smolt innevarande säsong,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Kammarkollegiet ochFiskeriverket ges i uppdrag att komma med konkretaförslag för att stoppa den biologiska utarmningen av lax-och öringstammarna i och ochalla övriga vattendrag inom landets gränser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågan om fiskspärrarna vidGullspång och laxtrapporna i och överalltannorstädes övervägs,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågan om rovfisket vidälvmynningar och älvutlopp blir föremål för översyn ochförändring och med åtföljande åtgärdsförslag till skärptabestämmelser av älv- och havsfisket,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i fiskelagen.