mot · GH02Ub364 · 1994-01-25 00:00:00 — Politiker, arbetsgivare och fackföreningar måste hjälpasåt att snabbt införa en ny modern form avlärlingsutbildning. Länder med låg ungdomsarbetslöshethar lärlingssystem, ungdomslöner och enarbetsmarknadspolitik, som syftar till att ge ungdomarmeningsfull sysselsättning och riktiga jobb.Konstgjord andning genom t.ex. ungdomspraktik ledertill planekonomi, detaljreglering och snedvridenkonkurrens. Om ungdomar däremot får direkt utbildning iföretagen, lär de sig bokstavligen för livet. Utbildning,kvalificerad utbildning, är nödvändig, om skallklara sig i konkurrensen. Dessutom är utbildningmotiverande för ungdomarna.Synergieffekter skulle uppnås om de ungdomar, som iframtiden kommer att vara de nya industriarbetarna, redani initialskedet utbildades inom industriföretaget. De skulletill arbetsplatserna tillföra det senaste inom data ochteknologi, som de parallellt med arbetet får utbildning igenom skolans regi och att de så att säga direkt på platsutbildas i den senaste industriutrustningen.De redan anställda skulle på arbetsplatsen se hur detsenaste inom data/ teknologi omsätts i praktiken.Detta skulle vara ett sätt att motivera de ungdomar somhittills inte attraherats av industriarbete.Ungdomar kan med dessa utbildningsplatser se ett merkvalificerat arbete med andra utvecklingsmöjligheter inomteknologiområdet, än de gör inom de yrkesorienteradeskolorna på gymnasiet.Detta nya system av utbildningsplatser kundelämpligtvis finansieras genom den peng som i normala fallskulle tillfalla gymnasieskolan. Företaget och skolan får idetta läge fördela anslagna medel per utbildningsplatsemellan sig. Företagen kan också ansöka om friskolestatus,vilket innebär att de ansvarar för både teoretisk ochpraktisk utbildning i en egen skola. Skolpengen perutbildningsplats går i detta läge oavkortat till företagetsindustriskola.De yrkeskunniga lärarna inom gymnasieskolan skullekunna finnas på plats inom industrin och därigenom hållas''up-to-date'' med industrins krav på ny kompetens.Det finns exempel på företag som bedriverindustriskolor. Intagningspoängen ligger klart övergenomsnittet och de har ca 4 sökande till varjeutbildningsplats. Detta skall ställas i relation tillgymnasieskolans yrkeslinjer, som har en intagningspoängpå ca 2,0 varav tre elever ansökt till linjen somförstahandsval.Scanias industrigymnasium i SödertäljeScania i har ett treårigt utbildningsprogramdär eleven efter fullgjord utbildning fårgymnasiekompetens. Undervisningen pågår medundantag av 5 veckors årlig semester. Detta gör att ensammanlagd utbildningstid på uppnås, attjämföra med ordinarie studietid, ca 2 300 timmar.Scania har i samarbete med kommun lagt uppett teoretiskt program, som kontrolleras av ett närliggandegymnasium. Ett kommunalt bidrag utgår med 17kr/studietimme. Lärartimmar köps från gymnasieskolanoch de håller medvetet en hög lärarintensitet för att erhållahög kvalitet på undervisningen.Eleverna antas efter högstadiebetyg ochanlagstest. är de knutna till Scaniamed ett anställningsavtal, som liksom övrig anställningregleras enligt LAS. Facket godkänner det hela genom ettutbildningsavtal, som parterna undertecknar.Från termin 1, /mån, till termin 6, /mån,sker en gradvis löneutveckling.Volvo i -- naturvetarprogram med industriell ochmotorteknisk inriktningVolvo samarbetar med ett närliggande gymnasium, somundervisar i de teoretiska ämnena. All annan undervisning,yrkesinriktad teori och praktik, sker på . Efterfullgjord utbildning har eleverna behörighet att söka tillteknisk högskola. Eleverna har ingen lön underutbildningstiden, men de ges möjlighet att utöver ordinarieskoltid arbeta mot ersättning i produktionen. På detta sättkan de elever som vill utvecklas genom arbete stimuleras. Ioch med att de är elever i skolans regi råder ingetanställningsförhållande.Volvo har lämnat in ansökan om att få erhålla status avfriskola. De har begärt dispens frånintagningsnämndens antagningar, för att kunna påverkaelevrekryteringen. De menar att samma speciella krav påeleverna krävs för industrin, som för musikskolor ochidrottsgymnasier.Lidköpings kommunI har man från och med nästa läsår ettsamarbetsprojekt mellan skola och företag inomgymnasieskolans naturvetenskapliga program. Inriktningenligger på verkstadsindustrin och processindustrin.Företagen agerar som faddrar för eleverna, för att de skallfå erforderlig praktik och under övrigalov.Detta är en alternativmodell för mindre företag somsaknar resurser att tillhandahålla industriskolor i egen regi.Ny demokrati menar att företag och skolor skallstimuleras genom information och praktisk vägledning föratt genomföra liknande projekt. Det skall skapasförutsättningar för att liknande initiativ, som i ovan nämndaexempel, snabbt kan igångsättas.De flesta kommuner har, med lite initiativförmåga ochstöd av gymnasieskolan och företagen, möjligheter att medgällande lagstiftning skapa industriskolor.Med det nya friskolesystemet öppnas ännu flermöjligheter.LärlingarUngdomar, som redan genomfört gymnasieskolan, mensom har ett intresse av att yrkesutbilda sig, skall kunnatilldelas plats hos en kvalificerad yrkesutövare som lärling.Det är inte möjligt att ha en lärling med en lägrelön, som motsvarar dennes kompetens. Detta är en följd avfackens arbete att styra lönerna genom LAS och MBL. Nydemokrati menar att en ändring bör ske i skollagen,så att företag kan ha en lärling utan att ettanställningsförhållande enligt LAS uppstår. I stället skall ettsärskilt yrkesträningskontrakt slutas mellan arbetsgivarenoch eleven där det framgår syfte, träningens början och slut,antal träningstimmar per dag, löne- ochanställningsförmåner samt under vilka villkor kontraktetkan brytas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företag och skolor skallstimuleras genom information och praktisk vägledning attgenomföra projekt som de i motionen redovisade,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa förutsättningar för attdessa projekt av industriskolor snabbt kan igångsättas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en snabbutredningsom kan igångsätta ett nytt lärlingssystem ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den föreslagna utredningenbör undersöka hur en snabb ändring i skollagen kan göras,för att företag skulle kunna ha en lärling utan att ettanställningsförhållande enligt LAS uppstår,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den föreslagna utredningenskall se på hur ett särskilt yrkesträningskontrakt skallutformas mellan arbetsgivaren och eleven där det framgårsyfte, träningens början och slut, antal träningstimmar perdag, löne- och anställningsförmåner samt under vilkavillkor kontraktet kan brytas.