mot · GH02Jo692 · 1994-01-25 00:00:00 — InnehållSammanfattning2 1.Grundläggande principer -- en miljöpolitik präglad avsunt förnuft2 1.2Miljöaspekter blir allt viktigare3 1.3Med hänsyn till företagen3 1.4Konsumenterna spelar en viktig roll4 1.5Granskning av miljöåtgärder4 2.En gränsöverskridande miljöpolitik4 2.1Befolkningsexplosionen4 2.2Luftföroreningar hotar skogen4 2.3Klimatpåverkan5 2.4Miljökonferenser och internationella avtal5 2.5En internationell miljödomstol6 2.6En internationellt finansierad miljöfond6 3.Åtgärder i Östersjöområdet6 4.Satsa på svensk miljövänlig kärnkraft8 5.Begränsa utsläppen från fordon8 5.1Nollemissionsbilar8 5.2Biobränslebaserade drivmedel9 6.Miljöpolis10 7.Miljöcentraler10 8.Naturvårdsverkets halveringstid10 9.Våra förslag med anledning av budgetförslaget10 9.1Miljövård10 9.2Strålskydd och kärnsäkerhet11Hemställan11SammanfattningMotionen innehåller två huvuddelar. Den första handlarom mål och inriktning av miljöpolitiken. Konkretaåtgärdsförslag redovisas för att uppnå målet -- en god miljöför alla.De viktigaste inslagen i vår miljöpolitik är attmiljöproblem är globala, vilket för med sig att vi måstearbeta med gränsöverskridande insatser i samarbete medövriga länder i världen. Vi måste gemensamt verka för enmiljövänligare konstruktion av produkter, likasåproduktionen och naturligtvis också konsumtionen, för atti framtiden nå målet med ett kretsloppssamhälle.Vi vill satsa resurser där det ger mest för miljön per insattkrona, vilket är på andra sidan Östersjön.Genom internationellt samarbete kan vi verka för attåterställa miljö.Vi vill satsa på miljövänliga energislag, som kärnkraften.I den andra delen av motionen ger vi vår syn påregeringens budgetförslag i fråga om miljövård ochstrålskydd, kärnsäkerhet m m för /95,Miljö- och resursdepartementet (fjortonde huvudtiteln). Vikommer fram till en besparing på sammanlagt 74 400 000 kr.1. Grundläggande principer -- en miljöpolitik präglad avsunt förnuft--p1pEn miljöpolitik som präglas av sunt förnuft innebär ipraktiken en strävan mot en god levnadsmiljö medbeaktande av rimliga ekonomiska hänsyn.Miljöpolitikenskall vara effektiv men får inte gå så långt att den blir enfara för marknadsekonomins funktionssätt.Den får intebegränsa den fria konkurrensen mellan företagen.Resurserna skall sättas in där de gör mest nytta.En godmiljöpolitik stannar inte vid nationsgränsen.Den är engränsöverskridare.Den är global.Konsumenternaspelar en viktig roll för en framgångsrik miljöpolitik.Miljöfrågor drivs bättre av konsumenter än statensmiljöbyråkrater.Källsortering och återvinning ärnödvändiga.Företagen måste uppmuntras att tillverkaprodukter som lätt kan återvinnas.Ungdomarnas storaintresse för miljöfrågor måste tas på allvar.Kunskapernahos de svenska jordbrukarna om riskerna medöverdoseringar av handelsgödsel och bekämpningsmedeloch om andra miljöfaror inom jordbruket måsteförbättras.Det är viktigt att satsa på de miljövänligaenergislagen, vattenkraft och kärnkraft.Det måste ävensatsas på miljövänliga drivmedel för fordon.Sverige börmed kraft verka för att jordbruket inom hela Europabedrivs med ett minimum av gifter och hormoner.Svenska biodynamiska produkter kan bli en kvalitetsprofilvid export.I det följande utvecklar vi vår syn på miljöpolitikens måloch inriktning.1.2 Miljöaspekter blir allt viktigareGod arbetsmiljö, ren luft, friskt vatten och engrönskande natur är självklara önskemål för oss alla. Engod miljö är även ett absolut överlevnadsvillkor. I vårsträvan mot en långsiktig, hållbar utveckling kommermiljöaspekten därför att spela en ökande roll i framtidapolitiska beslut, såväl lokalt i som regionalt ochinternationellt.Givetvis måste kraven vara realistiska och förenas medden ekonomiska verkligheten. Vi måste skapa de resursersom är en absolut förutsättning för att ha råd att förbättramiljön. Det är således inget motsatsförhållande iekonomisk tillväxt och miljöhänsyn, snarare tvärtom.Här, liksom i all annan verksamhet, gäller det attanvända våra resurser där de gör mest nytta. Vi måste lyftablicken och se insatserna i ett större perspektiv.Ny demokrati är principiellt positivt till hårda miljökravmen de styrinstrument som används måste alltid ha enekonomisk relevans och vara förankrade i medborgarnasrättsuppfattning. Det är också av vikt att åtgärderna ärkonkurrensneutrala för industrin.Lindbeckkommissionen förordade för sin del -- i linjemed traditionell nationalekonomisk tradition -- att statensom huvudinstrument utnyttjar skatter och subventionersnarare än regleringar för att komma till rätta med externamiljöeffekter i företagens och hushållens verksamhet. Ettviktigt exempel är miljöavgifter.Lindbeckkommissionen menade vidare att beräkningarav miljöskulden bör göras som ett rutinmässigt inslag ibudgetarbetet som komplement till (men inte ersättningför) traditionella nationalräkenskaper.Lindbeckkommissionens båda förslag är av visst intressemen måste nyanseras.1.3 Med hänsyn till företagenSverige bör inte ensidigt skärpa miljölagstiftningen ochgenom att åberopa ''förorenaren betalar-principen'' införanya miljöavgifter, skatter och andra pålagor som får tillresultat att svenska företag kan komma att utsättas förhögre kostnader än deras konkurrenter inom EU.En skillnad i produktionskostnaderna ger sålundaupphov till att företag flyttar sin tillverkning, eller väljer attinvestera i länder eller områden, där det blir ekonomisktmest fördelaktigt. Följden blir att man exporterarnedsmutsningen till annat land i men importerarvarorna. I dagens samhälle där de stora miljöproblemen ärgränsöverskridande, är detta att lura sig själv. Det kanistället totalt sett bli en försämring på grund av sådanaregler.Dessutom kan vi förlora arbetstillfällen i . Detmåste finnas en ekonomisk realism i den miljöpolitik vi för.Medvetenheten om att är beroende av Europamåste öka och prägla de politiska besluten. bördärför inte ensidigt tillämpa eller introducera miljöreglersom kan ge svenska företag högre produktionskostnader änvad som gäller i övriga . Sådana högre krav kanemellertid accepteras om de blir gällande i helakonkurrensområdet.1.4 Konsumenterna spelar en viktig rollDe svenska konsumenterna har en stark roll i denpositiva miljöutvecklingen. Konsumententerna ställer alltfler och högre krav på miljövänliga produkter. Det finns engrundmurad attityd hos svenska folket om ren miljö ochrena produkter. Den här attityden finns inte bara hoskonsumenterna utan också inom näringslivet.Ny demokrati menar att denna kraft hos folket skall intebara utnyttjas utan även uppmuntras. Sådana åtgärder somkan främja konsumenternas önskan om miljövänligproduktion måste uppmuntras.Sverige bör även verka för motsvarande tänkande imiljöarbetet inom och andra internationella fora.1.5 Granskning av miljöåtgärderRiksdagen har fattat ett mycketviktigt beslut på miljöområdet. Det gäller enkretsloppsanpassad samhällsutveckling. Ny demokratianslöt sig till kretsloppsprincipen men ville varnaför konsekvenserna av en alltför okritisk hållning i frågan.Sammantaget innebär riksdagsbeslutet ett systemskifteinom miljöpolitiken -- ett systemskifte som kan medföramånga positiva förändringar men som kan drabbainte bara enskilda företag och medborgare utan ocksåmarknadsekonomins funktionssätt.Om de beslutade riktlinjerna okritiskt läggs till grund församhällets fortsatta åtgärder inom miljöpolitiken kan detleda till flera oönskade effekter.Förändringen kan i förlängningen medföra att detskapas ett slags planekologiskt system som riskerar att sättamarknadsekonomin ur funktion.Konsekvenserna av så genomgripande förändringarmåste självfallet analyseras. Kravet på god miljö får aldrigbli ett självändamål.Mot bakgrund härav är det alltså viktigt att meduppmärksamhet följa utvecklingen och att analyserakonsekvenserna av den förda politiken särskilt med hänsyntill den privata äganderätten, näringsfriheten och den friakonkurrensen. Kostnaderna för samhället, medborgarnaoch för de enskilda företagen av en viss miljöpolitik fårsjälvfallet inte glömmas bort.2. En gränsöverskridande miljöpolitik 2.1 BefolkningsexplosionenBefolkningsexplosionen som bl a bidrar till avskogningoch ökenutbredning, är ett av våra största miljöproblem.Naturligtvis är det av absolut största vikt att internationelltverka för att skapa förutsättningar för att hållabefolkningstillväxten på en rimlig nivå. måste ocksågöra klart för omvärlden att s k miljöflyktingar inte ägerasylrätt här i landet.2.2 Luftföroreningar hotar skogenEn ekologisk kollaps hotar den svenska skogen. Ennödvändig förutsättning för att förhindra detta är attutsläppen i EU-staterna, och minskar. Detär viktigt att aktivt tar del av den europeiskautvecklingsprocessen.Visst kan vi visa våra grannar i , att man på ettindustriellt och marknadsmässigt riktigt sätt kan kommatillrätta med miljöförstörande utsläpp.Subsidiaritetspricipen borde räcka att hänvisa till i dennafråga när det gäller vårt förhållande till om miljö och utveckling i deJaneiro undertecknades en ramkonvention omklimatförändringar. har godkänt konventionen.För att i övrigt motverka skadlig klimatpåverkan börSverige särskilt aktivt verka för att begränsa den globala avskogningen och för att globaltöka satsningarna på skogsodling,att nya internationella regler angående en förhöjning avmiljöstandarden på fordon antas.Målet med detta är att påskynda förnyelsetakten avfordonsparken, så att vi så fort som möjligt uppnår att av världens fordon är försedda med katalysator.Parallellt bör eftersträva att introducera ochuppmuntra nollemissionsfordon.Med tanke på det stora antalet , inser man lättatt förnyelsen av världens fordonspark, om ingenting görs,kommer att gå väldigt sakta. , som ligger långtfram i utvecklingen av t ex nollemissionsfordon för den egnamarknaden, kan aktivt medverka till en globalmiljöförbättring genom att skapa nödvändigaförutsättningar för en fortsatt utveckling av en enkelavgasreningsanordning, för eftermontering på alla typer avförbränningsmotorer. Denna kan sedan säljas, eller inomramen för gällande budget ges som bistånd.Man måste emellertid vara medveten om att inteensidigt bör höja ambitionsnivån i den nationellaklimatpolitiken till men för landets näringsliv ochkonkurrenskraft i förhållande till och EU.Internationella överenskommelser är sålunda att föredraframför ensidiga dekret på miljöområdet.2.4 Miljökonferenser och internationella avtalAntalet stora miljökonferenser liksom antaletinternationella avtal angående miljön ökar. Exempelvisfinns det enligt ''United NationsEnvironment Programme'' () 140internationella avtal om miljön. Trots detta ser världen urmiljösynpunkt ut som den gör.Från svensk sida bör vi verka för att fler internationellakonferenser än skall ske på ministernivå. Vitror att detta kan bidra till att snabbare och mer långtgåenderesultat uppnås. Ett bra exempel på detta är FN:s konferensom miljö och utveckling i , sommed hänsyn till det resultat som uppnåddes, får betraktassom mycket framgångsrik.Vidare anser vi att det är viktigt att sträva efter attavtalen präglas av ekonomisk realism beträffande vad somkan uppnås i olika länder.Internationellt accepterade avtal och regler måstegivetvis följas för att önskvärda resultat skall uppnås.Kontrollen av att de efterlevs bör därför enligt vår meningöka. Dels bör man låta någon av FN:s organisationer, t exUNEP, fungera som kontrollmyndighet. Dels bör Sverigeföreslå att en internationell miljödomstol inrättas, medsyfte att bl a undvika internationella miljökatastrofer ochatt upprätthålla en hög internationell rättssäkerhet påmiljöområdet.För att förbättra efterlevnaden av de internationellaavtalen, föreslår vi också att förbättradesanktionsmöjligheter, exempelvis i form av handelshinder,införs för de fall då avtalen inte följs.2.5 En internationell miljödomstolMiljöproblemen är som framgått internationella.Miljökatastrofer kan drabba människor och natur i fleraländer . bör verka för att det inrättas eninternationell miljödomstol.Domstolen som bör ha global omfattning, alternativtvara en ren Europadomstol, skall kunna ta upp anmälningarfrån länder, företag, organisationer och enskilda.Inrättandet av en miljödomstol skulle framför alltmedföra att det vid misstanke om miljöbrott finns ett forumdär miljöfrågor snabbt och effektivt tas upp till behandling.Dessutom skulle domstolen genom sin existens kunnabidra till att öka allmänpreventionen inom miljöområdet.2.6 En internationellt finansierad miljöfondI inleddes arbetet med att skapa en multilateralmekanism för att komplettera de bilaterala insatser somgörs för att förbättra kärnsäkerheten. Mekanismen skallenligt deklarationen från mötet syfta till att åtgärdaomedelbara behov av insatser för att förbättra säkerhetenvid kärnkraftverken i Central- och Östeuropa.Ny demokrati har tidigare påpekat angelägenheten avatt verkar för att en multilateral miljöfond kommertill stånd. Genom en sådan fond kan bl a akutasäkerhetsbehov som faller utanför existerande bilateralastödprogram finansieras.En allmän internationell miljöfond skulle självfalletkunna få stor betydelse för att skapa förutsättningar försnabba och relevanta åtgärder i syfte att förbättra miljönmen även vid akuta oväntade händelser.3. Åtgärder i ÖstersjöområdetMiljösituationen i har visat sig varakatastrofal.Föråldrade kärnkraftverk och avfallslager utgör enallvarlig säkerhetsrisk för vår livsmiljö. Den radioaktivasjön i är ett exempel på ett sådantriskområde.Ett annat problem är reningsgraden i de baltiskastaternas reningsverk vilken visat sig vara nästan obefintlig.Detsamma gäller för Polen.Ny demokrati anser därför att en av huvuduppgifternapå hela miljöområdet är att genom internationelltsamarbete verka för att återställa miljöoch att utveckla i positiv riktning.Innan satsar mer pengar i miljöprogram, menarvi dock att det är viktigt att se miljöproblemen iÖstersjöregionen i ett större sammanhang. Det gäller attförsäkra sig om att pengarna används optimalt, vilketkräver en noggrann analys av förhållandena. Det är mycketmöjligt att man vid en sådan analys kommer fram till , för att få ut maximal effekt av satsade pengar och föratt uppnå hållbara miljöförbättringar, först måste skapabättre förutsättningar för detta, genom att först åtminstonelägga grunden bl a till ett finanssystem och ett ökathandelsutbyte. Exportkreditgarantier är ett exempel på hursådana förutsättningar kan skapas.Länderna runt har redan, inom ramen förHelsingforskommissionens verksamhet, utarbetat ettgemensamt åtgärdsprogram. Programmet harkostnadsberäknats till ca 150 miljarder kronor.Arbetet med att genomföra åtgärdsprogrammet samt attfinna finansieringslösningar, kommer att bli en viktiguppgift under de närmaste åren.De svenska insatserna måste inriktas på att maximeramiljöförbättringen per investerad krona. Det innebär attsvensk miljö förbättras genom att investeringar ireningsverk och anläggningar görs i och iökad omfattning.I syfte att bl a uppnå högre effektivitet ochsamverkansfördelar anser vi att de nordiska länderna skallträffa en överenskommelse om att utse varsitt land iÖstersjöområdet till prioriterat projektland.Vi anser att de miljösatsningar som skett i alltförliten grad har lett till reella förändringar och konkretaresultat. Konsultrapporter och ''kunskapsöverföring'' kanförbättras. måste klara och högt ställda krav ställas påmottagarländerna samt på inblandadebiståndsorganisationer och företag. Kraven skall bl ainnebära konkreta och tydliga mål, delmål och tidsplaner.För att uppnå detta, menar vi att det är nödvändigt attöka kontrollen av de svenska investeringarna.Insatser i reningsverk i de baltiska länderna är ju bramen vi anser emellertid att insatser i är minst likaviktigt, varför vi genom vår biståndsmotion gör en satsningi Polen.Genom att vid genomförandet av biståndsprogrambeakta de baltiska ländernas egen prioritering avmiljöåtgärder, tror vi att goda resultat kan uppnås medbegränsade resurser.Det vore också önskvärt att uppmuntra den baltiskamiljö- och demokratiutvecklingen genom en utökadsamverkan mellan vänorter i respektive Baltikum.För att medverka till ett ökat miljömedvetandeti , bör medverka i forsknings- ochutbildningssammanhang, genom att exempelvis i ökadomfattning delta med gästföreläsare vid de baltiskaskolorna.Vad gäller de svenska miljösatsningarna iÖstersjöområdet, vill Ny demokrati betona vikten av att detäven drivs projekt som passar för svenska småföretagare.Man bör överväga att tillvarata den svenskayrkeskunskap som finns representerad bland arbetslösagenom att låta yrkesskickliga arbetslösa delta i vissa avSveriges miljöprogram för . böräven öppna sina gränser för lärlingar från de baltiskastaterna.4. Satsa på svensk miljövänlig kärnkraftDen svenska kärnkraften är miljövänlig. Den är säker.Vid en jämförelse med de utsläpp som fossila bränslenåstadkommer är den ren. Den bidrar inte till sedvanligaluftföroreningar. I finns kunskapen och förmåganatt bygga och driva säkra kärnkraftverk. Självfallet måste vii satsa på våra inhemska möjligheter. Den svenskakärnkraften måste ges en framtid. För detta krävs politiskabeslut.5. Begränsa utsläppen från fordon 5.1 NollemissionsbilarFör att staten och samhället, svenska folket, skall lyckasmed att få en förändring till stånd måste goda förslag ochidéer få genomslagskraft och bli långtidsverkande. Vibetonar särskilt vikten av att staten ger industrin kraftigaoch tydliga styrmedel, d v s klara spelregler för framtiden.Genom dessa styrmedel skapas en framförhållning så attbilindustrin hinner ställa om sin produktion. Fördelen är attdet skapas en marknad som bilindustrin kan tjäna pengarpå och att investeringar i forskning och utveckling kanräknas hem. Att skapa politiskt samförstånd är ennödvändighet.Ibland räcker inte marknadskrafterna. Då måstemarknaden styras av våra värderingar och våra mål. Nydemokrati vill genom en politisk process påverkaspelreglerna för marknaden. Vi föreslår därför att Sverigeinför begränsningsregler för emissioner vilka harmoniserarmed de regler som kommer att gälla i flera amerikanskadelstater , efter kalifornisk förebild, och sommånga övriga länder diskuterar att följa.Den kaliforniska luftvårdsplanen för vägtrafik börkunna utgöra en grundmodell även för . I Sverigeskulle regeln kunna gälla , dvs en förskjutningpå 5 år.Sverige bör vidare sikta på en lagstiftning som innebäratt endast nollemissionsfordon får brukas i centrala delar avstäder som har mer än 45 000 invånare. Regeln skullesammanfalla med den redan beslutade miljözonen iGöteborg. Miljözonen innebär: ''Förbud mot trafik... isärskilt miljökänsliga områden av tätorter, med sådanadieseldrivna bussar med en totalvikt över ellerdieseldrivna tunga lastbilar som inte enligtbilavgasförordningen (1991:1481) tillhör en vissmiljöklass.'' Begreppet kan stegvis skärpas t ex genom attgälla lätta lastbilar och slutligen även personbilar, där måletär nollemissionsfordon till år 2007.För att förbättra för de fordon som inte äger rätt tillinfart till städerna, samt förhindra trafikinfarkter iinnerstäderna skall det parallellt planeras förinfartsparkeringar. Planeringen av parkeringsplatser,kollektivtrafik och nya fordon måste samordnas.I framtiden finns det flera lösningar tillnollemissionsfordon. Elfordon är den ända kändalösningen, men forskningen pekar mot att även andralösningar kommer att finnas inom , bl abränsleceller som drivs av icke fossilt bränsle. SvenskaVolvo har också kommit långt med sin utveckling av ECC,hybridbilen. Vi vill som ett led i att införanollemissionsfordon stimulera och därmed stödja forskningoch utveckling av inhemskt producerade bränslen, som ärickefossila och kan användas i vägfordon.Denna påverkan av marknaden bör bli en injektion försvenskt näringsliv som t ex fordons-, data-, elektronik-,batteri-, flyg-, och försvarsindustrin. Dessutom fås enkonstruktiv samverkan, ett växelspel, mellan samhälletsaktörer. Detta växelspel som gjort japanerna till en avvärldens starkaste nationer.Naturligtvis måste utsläpp från alla andra fordonåtgärdas. T ex traktorer och arbetsredskap, färjor ochflygplan. De nämnda kommer annars att släppa ut merkväve än hela den samlade bilparken som just nu finns iSverige.Ny demokrati vill med ett krafttag förbättra miljön ochge den svenska industrin en nytändning. måstemarkera transportområdets betydelse för miljön och att vitar ett ansvar genom att vara tydliga och konkreta.Förutsättningar måste skapas för successivt införande avskärpta miljözoner med målet att enbart hanollemissionsfordon i innerstäderna den 1 januari 2007.Utredningar pågår.Samhället kan emellertid redan nu markera sin syn påelbilar och hybridfordon genom att ändra lagstiftningen såatt den här typen av fordon inte får beläggas medparkeringsavgift på gatumark i städer och andratättbebyggda områden.5.2 Biobränslebaserade drivmedelOm all tyngre trafik i tätorter, exempelvis busstrafik ochvaruleverans, använde metylester som drivmedel skulleman uppnå betydande miljövinster i tätorterna. Andrafördelar för landet är ur beredskapssynpunkt ochhandelsbalansen.Vegetabiliska oljor går att utvinna ur ett flertal växtersom kan odlas i , t ex raps, oljelin och vitsenap.I pappersmasseindustrin får vi ut tallolja, som i dagtyvärr eldas upp eller exporteras. I andra länder tas olja urmajs, , soja och solrosfrön.Oljorna används bl a till matlagning, målarfärg,smörjmedel, drivmedel och eldningsolja. Att använda denhär typen av olja som eldningsolja är synnerligenoekonomiskt med tanke på att det är en högt förädladprodukt.Olja pressas enkelt ur raps. Denna olja används i fordonsom smörjolja eller hydraulolja, men att använda rapsoljadirekt som bränsle i dieselmotorer har visat sig olämpligtpga koksavlagringar i motorerna med dyraunderhållskostnader som följd. Därför låter man oljan gåigenom en kemisk process kallad förestring, där manblandar vegetabilisk olja med metanol och får produktenmetylester. Vid användning av rapsolja blir produktenrapsmetylester (). Framställning av RME sker iliten skala i men i och finnsstörre anläggningar i gång.SCAFI 101, den svenska produkt som säljs somfordonsbränsle, består av rapsmetylester och paraffin.Eftersom paraffin är en restprodukt från raffinaderier, såpågår ett intensivt arbete med att ersätta den medbiobränsle. Man bedömer att den här typen av drivmedelkan nå en marknadsandel av av hela förbrukningen av diesel i Sverige.Miljövinsterna för den här typen av bränsle äruppenbara. Det är därför viktigt att det snabbt skapasförutsättningar för en kraftfull satsning på utvecklingen avbiobränslebaserade drivmedel.6. MiljöpolisNy demokrati anser att det bör inrättas en miljöpolisefter amerikansk modell. Detta innebär bl a att Miljö- ochhälsoskyddskontoren kan läggas ner och miljöfrågornaöverföras till en miljöpolis.7. MiljöcentralerI varje kommun bör det finnas minst en miljöcentral därkommuninnevånarna på ett enkelt sätt kan lämna sådantsom går att återvinna och återanvända, men där ocksåmiljöfarliga ämnen och andra produkter, avfall, kan lämnasin. Miljöcentraler kommer att vara en viktig del i detframtida kretsloppssamhället.8. halveringstidStatens naturvårdsverk har en årlig budget på över 400miljoner kr. Medlen används till nationellmiljöövervakning, miljöutredningar och vård avnaturreservat samt till verkets informationsinsatser, löne-och lokalkostnader. Verket har ca 600 anställda. Nyttanmed verksamheten måste ifrågasättas.Enligt vår uppfattning måste verket med det alltmerförbättrade miljöläget i landet anses överdimensionerat. verksamheter kan säkerligen avvecklas och andrabegränsas i omfattning. Dessutom börrationaliseringsarbetet kunna drivas betydligt bättre änhittills. De frigjorda resurserna kan säkert komma miljöntill gagn på ett bättre sätt i andra projekt.Verket bör sålunda bli föremål för en ordentlignedbantning och målet bör vara att kostnaderna förverksamheten halveras . En sådan plan börutarbetas -- en halveringsplan för de verksamheter som nubedrivs inom naturvårdsverket.I vart fall måste rationaliseringsgraden höjas betydligt iverksamheten.9.