mot · GH02Jo309 · 1994-01-25 00:00:00 — Då och då flammar debatten om den låga kvaliteten pådet plantmaterial och den bristande teknik som använts iskogsplantering särskilt under 1970- och 1980-talen.Sedan seklets början har kravet på återbeskogning variten förutsättning vid avverkning av skog. Stora arealer är ibehov av omplantering. Enligt senaste riksskogstaxeringvar skogsmark i behov av omplantering.Var och en som vandrar över planterade hyggen, särskilti inland, kan konstatera att stora brister finns.Klena träd och plantor som planterats de senaste 20 årenkan lätt fällas omkull eller ryckas upp med roten. Andraplantor har dött. Orsakerna kan vara många. Men för enlekman förefaller det outvecklade rotsystemet vara ennaturlig orsak.Frågan om rotdeformation hos skogsplantor, ellerrotsnurr, är ett känt och debatterat fenomen.Det har uppmärksammats av såväl forskarna vid somSkogsstyrelsen och skogsägarna själva. och har krävt ersättning fördessa dåliga plantor.Redan på 1920-talet fanns forskning som visade attplantor som sattes ned i spettade hål fick ett outvecklatrotsystem som såg ut som ett nystan. Ett sådant ger givetvisingen stadga åt trädet.1973 publicerades en uppsats av licenciaterna BörjeHäggström och där problemet analyserades. ''Redan när träden nått en höjd av eller högretynar de antingen snabbt bort eller dör eller också bryts deomkull av vind eller snö'' skrev författarna.Rotdeformationer av denna typ är en mycket lömskskogsskada därför att effekten visar sig först ,kanske 15--efter planteringarna, varför orsaken lättförbises då plantorna växer bra till en början.Det är alltså vi kan vänta oss attomfattningen av dessa skador blir tydliga. Rotdeformationhar uppstått genom att plantan fått växa i enpappersbehållare, paper pot, som sen planterats ut iskogsmarken där papperet förutsattes multna och rötternaväxa igenom papperet. Papperet multnade inte alltid ochrötterna hade ''lärt'' sig att bara snurra runt i behållaren.Senare teknik har inneburit att plantan lyfts ut ur behållarensom kan var av plast eller frigolit. Plantan sätts sedan i engrop med ett verktyg. De båda teknikerna förefaller gelikartade rotdeformationer.Man kan naturligtvis fråga sig hur ansvarigaskogsmyndigheter, skogsbolag, markägare och plantskolorkunnat bedriva en verksamhet som egentligen inte uppfyllerskogslagens villlkor om återbeskogning.Ett problem är givetvis att avverkningsmogna trädavverkas först i en avlägsen framtid. I inland kandenna framtid vara om 80--och då kanske det nuansvariga bolaget inte existerar och de ansvariga har avliditför länge sen. En utgift som skall ge något tillbaka i en såavlägsen framtid betraktas lätt mer som en skatt än som eninvestering.Den som säljer plantorna och planterar dem behöverinte heller oroas av några skadeståndsanspråk eftersomskadan upptäcks först om kanske 15--. Statsmakternaoch aktieägarna i skogsbolagen pressade på och skulle tillvarje pris ha fram råvara till en glupande hungrigskogsindustri, som bara ökade sin vedförbrukning.För att få avverka var och är villkoret att återplanteringsker. Den måste då ske i stor skala och på billigast möjligavis. Vad forskarna hade skrivit i sina rapporter sattes påundantag. Ett eventuellt misslyckande skulle framtidensgenerationer få betala. Den myndighet som skulle övervakaatt skogsvårdslagen följdes var själv den som produceradeplantorna.Det är möjligt att denna bild av möjliga orsaker är alltförmörk. Men om den är sann kan man fråga sig om andraförutsättningar finns nu.Regeringen borde därför vidta åtgärder för att definitivtoch slutgiltigt klarlägga att den återbeskogningsteknik somnu används inte ger upphov till s.k. rotsnurr. I annat fallmåste den förbjudas och andra säkra metoder som t.ex.frösådd tillsvidare tillämpas.De skogsägare som drabbats av plantor som utvecklatrotsnurr bör kunna få någon form av statligt stöd för attgenomföra hjälpplanteringar eller frösådd för att säkraåterväxten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att klarlägga omnuvarande återbeskogningsteknik ger upphov till rotsnurr,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sådan återplanteringstekniksom ger upphov till rotsnurr skall förbjudas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd tillskogsvårdsåtgärder som hjälpplantering.