mot · GH02Ub628 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningUnder har behovet avcivilingenjörsutbildning i södra framhållits både imotioner till och i högskolansanslagsframställningar till regeringen. Eftersom det nupågår en diskussion om att starta ytterligare en tekniskhögskola finns anledning att framhålla Mitthögskolansförutsättningar för civilingenjörsutbildning.BehovDet nationella behovet av fler civilingenjörer har belystsi flera utredningar. En fördubbling av civilingenjörstätheteni näringslivet har t.ex. ansetts som önskvärd. Södra ochmellersta är nu den del i där befolkningenhar det största geografiska avståndet till högskolor medfullständig civilingenjörsutbildning och teknisk forskning. Inedanstående tabell redovisas andelen civilingenjörer iförhållande till anställda inom tillverknings-, energi- ochbyggindustrin. Där framgår att har ca fyragånger och har ca så mångacivilingenjörer per anställd som de tre sydligasteNorrlandslänen. Civilingenjörer utbildas bl.a. för att utifrånett tekniskt-vetenskapligt perspektiv utveckla ny teknik,medan ingenjörer utbildas för att nyttja känd teknik. Dessaomständigheter innebär naturligtvis att de treNorrlandslänen har mycket sämre utvecklingsmöjligheterän de två andra länen.TabellAndel civilingenjörerav arbetskraften (%)Andel sysselsattainom tillverknings-,energi- och bygg-industrinStockholm1,3118Västmanland0,9235Gävleborg0,3031Västernorrland0,3528Jämtland0,1821Ur 1994 och SCB:s siffror om högskolan14:1993Samtidigt finns i södra och mellersta enindustri vilken skapar det största nettotillskottet peranställd till vår handelsbalans. Den industrin har tyvärrockså det största avståndet till civilingenjörsutbildning ochteknisk/ naturvetenskaplig forskning. Om den industrinäven i fortsättningen skall kunna konkurrera påvärldsmarknaden och bidra till folkhushållet eller inte,avgörs bl.a. av tillgång till välutbildade civilingenjörer ochnära kontakter med både grundvetenskaplig ochteknikvetenskaplig forskning. Lokalisering av fullständigcivilingenjörsutbildning är följaktligen en rättvise- ochöverlevnadsfråga för mellersta och södra ochdessutom nationellt en fråga om effektivt utnyttjande avlandets naturresurser.Lokala förutsättningarI dagsläget har på detre civilingenjörsutbildningarna, farkost-, kemi- ochmaskinteknik. Högskolan har inom ramen de medel dendisponerar över, utvecklat längre tekniskautbildningar, systemteknik 180 poäng, processekonomi 180poäng, processteknik 160 poäng. Inom det nuvarandenaturvetenskapliga området finns 160 poäng kemi- och 120poäng datalogiutbildning. Målen för dessa utbildningar äratt de skall vara tekniskt vetenskapligt inriktade på sammasätt som civilingenjörsutbildningarna.160--180-poängsutbildningarna är innehållsmässigtjämförbara med civilingenjörsutbildningar i elektronik,industriell ekonomi och kemiteknik. Skillnaden mellandessa utbildningar och civilingenjörsutbildningarna är delsatt civilingenjörsutbildningarna rekryterar studenter medbättre betyg, dels att de har en större bredd änMitthögskolans längre tekniska utbildningar.Forskningskontakterna är också något färre vidMitthögskolan. De längre utbildningarna har en lärarstabmed samma kompetens vad gäller vetenskaplig skolningoch industriell erfarenhet som de tekniska högskolorna.Huvuddelen av föreläsarna har också forskarutbildning.Mitthögskolan har utöver de längre tekniskautbildningarna också ett stort antal ingenjörsutbildningar.Dessa utbildningar breddar högskolans tekniska kompetensmen, eftersom ingenjörsutbildningarna inte har sammakrav på vetenskaplig anknytning så är deras betydelse förlokalisering av civilingenjörsutbildning begränsad.Mitthögskolan, som har den största tekniskautbildningssektorn utanför de tekniska högskolorna och destörre universiteten, har genom sin satsning påforskningsanknytning av de längre tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningarna bättre förutsättningar ännågon annan av de mindre och medelstora högskolorna föratt starta civilingenjörsutbildning.GenomförandeFullständig civilingenjörsutbildning vid Mitthögskolanförutsätter en betydande teknisk forskningsverksamhetinom utbildningarnas områden. Inom grundläggandenaturvetenskapliga och tekniska ämnen som t.ex.matematik, fysik, kemi, hållfasthetslära och elektronikfinns redan välutbildade lärare (lektorer/professorer) ochforskningsgrupper varför mindre insatser för forskningbehöver göras inom dessa ämnen.I vissa tekniska tillämpningsämnen som t.ex. kemiteknikfinns doktorander som utbildas i samverkan med industrin.Detta är dock inte tillräckligt för att vidmakthållakunskapsnivån i dessa ämnen. Här krävs, vid startav fullständig civilingenjörsutbildning, en betydandesatsning på teknisk forskning inom vissa områden imaskinteknik och kemiteknik.Etablering av civilingenjörsutbildning kan också skestegvis, där första steget innebär att fårresurser och examensrätt för civilingenjörsutbildning iindustriell ekonomi och elektroteknik. EftersomMitthögskolan redan har examensrätt för magisterexamen iföretagsekonomi och förutsättningarna är goda i elektronikinom området halvledarteknik så är kostnaderna för dettasteg begränsat till en engångssumma av och en årligkostnad för forskning på 3 Mkr.Det andra steget innebär att forskning ochcivilingenjörsutbildning byggs ut inominformationsteknologi och kemi samt maskin- ochkemiteknik inriktat mot det skogsindustriella området.Kostnaden för detta steg beräknas till en engångssumma påca och en årlig kostnad för forskning på ca 12 Mkr.En förutsättning för en lyckad satsning påcivilingenjörsutbildning vid är attutbyggnaden sker i nära samverkan med Tekniskahögskolans i (KTH:s) fakultetsorganisation såatt verksamheten vid kan kompletteraforskning och utbildning vid KTH. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civilingenjörsutbildning vidMitthögskolan.