mot · GH02Sk611 · 1994-01-25 00:00:00 — Tullens uppgifter i ett EU-perspektiv förhandlar med medlemmarna iden Europeiska unionen om medlemskap, detta skerparallellt med , och . Som viframhöll i motion 1992/93:Sk622 påverkar ett svensktmedlemskap i i särskilt hög grad tullfunktionerna.Under 1993 har detta belysts i såväl särskilda utredningar,främst , som rapporter frånGeneraltullstyrelsen.Även om regeringen fattat beslut i ett parväsentliga avseenden när det gäller de framtidatullverksfunktionerna, nämligen i fråga om hanteringen avmervärdebeskattningen från s.k. tredje land samthandelsstatistiken mellan EU-länderna och därvidaccepterat förslag från sida, kvarstårfortfarande flera oklarheter. Budgetpropositionens avsnittom innehåller inte några besked, nyautredningar har tillsatts varigenom erforderligtförberedelsearbete skjuts på framtiden.Konsekvenserna vid ett medlemskapVid en svensk anslutning till gemenskapens tullunion harSverige att i förhållande till länder utanför medlemskretsentillämpa unionens tullsystem, procedurer och tullsatser.Som konstaterats i många sammanhang innebär detta en iförhållande till nuläget något högre tulltaxa samtomständliga procedurer.Sverige har i de pågående förhandlingarna begärt vissaundantag från EU:s regelsystem, bland annatresandebestämmelserna vad gäller alkohol och tobak. Vivill för vår del understryka vikten av att dessa undantagerhålles.EU:s handelspolitik, med olika former av licenser ochkvoteringar, kräver för sin praktiska tillämpning enomfattande datakommunikation. För svensk del är detdärvid en fördel att fattade beslutom att ett tulldatasystem skulle införas. Enligt vad somredovisats för skatteutskottet pågår nu också förberedelserför en anpassning av det svenska systemet till EU:s olikadatasystem. Genom den höga graden av elektronisköverföring av meddelanden från företagen tilltulldatasystemet har värdefulla erfarenheter vunnits försåväl näringsliv som offentliga sektorn, vilka det är viktigtatt utnyttja . Detta gäller även vidkommunikation med svenska företag/tullen/EU. Genom attbeslut nu fattats om att skall svara förtredjelandsmomsen och internhandelsstatistiken blirgivetvis utnyttjandet av den gjorda investeringen ocksåbättre.I motion 1992/93:Sk622 pekade vi på de risker somslopade fysiska gränskontroller mellan medlemsländernakunde innebära för en ökad smuggling. Vi erinrade om attdet var en nationell uppgift att vidta åtgärder mot en sådanutveckling och att flera medlemsländer fattat verkningsfullabeslut i denna riktning. Vi begärde därför att riksdagenskulle begära förslag från regeringen om nya befogenheterför tullens personal att ingripa. Riksdagsmajoriteten avslogvåra förslag.Vi kan nu konstatera att Gränskontrollutredningenuttalat sig i samma riktning som vi förordat, men attförslagen inte blivit så preciserade att beslut från riksdagenssida nu är möjliga. Regeringen har därför tillsatt två nyautredningar. Det gagnar givetvis inte myndigheternasförberedelsearbete med fortsatt oklarhet, inte minst medhänsyn till allmänhetens befogade oro för konsekvensernaav ett medlemskap. I denna del bör göra ett klartuttalande av innebörden att tullens personal skall ges delagmässiga befogenheterna att ingripa vid misstanke ominnehav av otillåten narkotika, vapen etc. Befogenhetenbör inte bara gälla gränstrakten mot annat medlemsland,utan av praktiska skäl gälla hela det svenska territoriet,även om tullens verksamhet även skall varakoncentrerad till gränsområdena. Vid en sådan utvidgningav tullens befogenheter kan svårigheter uppstå, när detgäller avgränsningen av tullens och polisensarbetsuppgifter. Denna avgränsning bör i dettasammanhang också klargöras.Organisatoriska frågorEtt svenskt medlemskap i innbär också behov avstora förändringar inom den statliga myndighetssektorn,något som har belysts i olika utredningar vilka främst hartagit sikte på generella frågor. Som exempel kan nämnasutredningar om statsförvaltningens internationalisering ochdirekta effekter av ett medlemskap.Också de enskilda myndigheterna påverkas självfallet.Vi har ovan pekat på det stora förändringsbehovetbeträffande tullverksamheten. Inte minst kan man räknamed att bortfallet av dokumenthanteringen vidgränspassagen medför en kraftig minskning avpersonalbehovet, på vissa orter kan det bli mycketomfattande, t.o.m. så stort att det kan bli svårt attupprätthålla service för näringsliv och trafikanter samterforderlig kontroll.Det står klart att också i ettmedlemskapsperspektiv kommer betydandetullverksuppgifter att finnas kvar.EU har visserligen en gemensam reglering avtullverksamheten men ger ingen anvisning om deorganisatoriska lösningarna. Dessa varierar från land tillland, men av särskilt intresse för svensk del är denorganisation som valts i och den som utreds iNorge. I båda dessa länder har man sökt sig fram efter enväg med en gemensam tull- och skattemyndighet, även omden kommunala skatteförvaltningen ligger utanför.De statliga myndigheterna har alla sina specifikauppgifter men de tangerar också andra, vilket skapar ettsamverkansbehov över myndighetsgränserna. För tullensdel gäller det, med dagens uppgifter, bl.a.skattemyndigheterna, polisen, åklagarna, den statistiskamyndigheten, och Jordbruksverket.Med utgångspunkt i uppgifterna kan man dock, liksominom EU, konstatera att tullens och skattemyndigheternasarbete ligger mycket nära varandra. Exempel på detta ärutredningar som gjorts om mervärdesbeskattning ochpunktskatter vid ett medlemskap.Som nämnts ovan är en samverkan mellan myndighetersjälvklar. Om verksamheternas uppgifter förändraspåtagligt, kan organisatoriska frågor bli aktuella. Det gällerdå att avgöra vilka fördelar och nackdelar som skulle uppståvid en samordning. Från personalsynpunkt kan det t.ex.vara fördelaktigt att finnas inom en större enhet, däromställningsbehov lättare kan ut.Utvecklingsmöjligheterna kan även bli större för denenskilde. Å andra sidan kan uppgifterna inom enorganisation bli så olikartade att den samlade effekten blirmindre, den svenska skatteförvaltningen har som bekantansvaret för folkbokföring och är också centralvalmyndighet. har också snarare inneburitdelning av myndigheter än sammanslagning. Ettnäraliggande exempel är tullen/kustbevakningen.Mot denna bakgrund finns det således skäl att göra enstudie över de för- och nackdelar som är förknippade meden organisatorisk samordning tull/skatt i Sverige.Ekonomisk brottslighetDen ekonomiska brottsligheten har blivit merinternationaliserad . I det tidigareÖsteuropa har den brottsligheten enligt många bedömarefått alltmer karaktär av avancerad och organiseradekonomisk kriminalitet. Det finns anledning att befara attdenna brottslighet kan sprida sig så att även blir endel av denna internationella kriminalitet. För att motverkadessa tendenser bör tullkriminalens spanings- ochutredningsresurser, vad gäller internationell ekonomiskbrottslighet, ökas med . Denna frågaaktualiseras i socialdemokraternas partimotion om åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten.TulltilläggEn konkret åtgärd som befordrar laglydnad äråterinförande av tulltillägg på mervärdesskatt. I prop1993/94:56 hade regeringen föreslagit vissa ändringar ireglerna för tulltillägg vilka vi ställde oss bakom, men denborgerliga riksdagsmajoriteten avskaffade tulltillägget förmoms.Som vi framhöll i vår reservation behövs tulltillägget föratt säkerställa att den tullskyldige lägger ner tillräckligomsorg och noggrannhet när tulldeklarationen upprättas.Det är stötande att ha olika sanktionssystem förundandragande av skatt, beroende på om skatten fastställsav tullmyndighet eller av skatteförvaltning.Riksdagsbeslutet gynnar dem som lämnar oriktiga uppgifteroch går därmed tvärs emot de strävanden, somsocialdemokratin i varje fall har, att bekämpa ekonomiskabrott. Därtill kommer att det för berörda myndigheter ochdomstolar kommer att bli mer arbetskrävande när nu dennamöjlighet att beivra förseelser med sanktionsavgifterslopats.Under /93 debiterades tulltillägg för ca13 . Enligt uppgifter från avserdet till varje fall moms. Den nya lagstiftningen viföreslår medför sannolikt en lägre intäkt än den angivna,men i varje fall så mycket högre än vad en tillämpning avriksdagsbeslutet medför, att vårt förslag om vissa ökadeinsatser för bekämpning av ekonomiska brotttäcks kostnadsmässigt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befogenheter för i ettEU-perspektiv,2. att hos regeringen begär en utredning omför- och nackdelar med en samordning tull--skatt,3. att utöver vad regeringen föreslagit /95 anvisar till för att öka spanings- ochutredningsinsatserna mot internationell ekonomiskbrottslighet riktad mot ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tulltillägg skall utgå påmervärdesskatt enligt förslag i regeringens proposition1993/94:56.