mot · GH02Ub50 · 1994-03-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:126 Svenskundervisning för invandrare (sfi) Invandrarna tillför det svenska samhället värdefullkompetens inom olika yrkesområden och språk- ochkulturkompetens, som har stor betydelse för vårt land ochsamhälle i när samarbetet över nationsgränserna blirallt viktigare.Samtidigt innebär utvecklingen på arbetsmarknaden attkommunikationsförmågan och kunskaperna i svenskaspråket spelar allt större roll. Under efterkrigstidensarbetskraftsinvandring kunde invandrare med godayrkeskunskaper men bristfälliga svenskkunskaper hafullgoda möjligheter att konkurrera på arbetsmarknaden. Itakt med att arbetsuppgifterna inom olika sektorer blir alltmer komplexa och kraven på samarbete och gemensamtansvarstagande i arbetslivet växer ökar kraven påsvenskkunskaper på den svenska arbetsmarknaden. För 10år sedan fanns en stor andel arbetsuppgifter som inte krävdesärskilt välutbildad arbetskraft. utgör dessaarbetsuppgifter mycket liten andel av arbetsmarknaden.Oavsett en eventuell konjunkturuppgång kommer viinte tillbaka till den situation som rådde tidigare. Kravet pågoda kunskaper i svenska som grund förkompetensutveckling är därför mycket starkt.Vi ser goda kunskaper i svenska som en grundläggandeförutsättning för invandrarnas möjligheter inom flertaletsektorer på den svenska arbetsmarknaden.Svenskkunskaperna har också stor betydelse förinvandrarnas delaktighet i samhällslivet.Det är därför med stor oro vi tagit del av de rapportersåväl revisorer som Riksrevisionsverketredovisat beträffande svenskundervisningen förinvandrare. Till detta kommer den kraftiga ökning avarbetslösheten bland utomnordiska invandrare, som i storutsträckning har sin bakgrund i bristande svenskkunskaper.Detta gäller såväl invandrare som mottagitssom flyktingar eller tagits emot via s.k. anknytning sommånga tidigare invandrare som inom blandannat industrin nu drabbas av långtidsarbetslöshet.Vår syn på vikten av en god svenskundervisning för barnoch vuxna med invandrarbakgrund har markerats ikonkreta förslag till . Socialdemokratiska krav påsärskilda kursplaner i grund- och gymnasieskolan förSvenska som andra språk liksom vårt krav i anslutning tillbudgetpropositionen om att medel, som frigörs vidregeländringar för hemspråken, skall kommasvenskundervisningen för invandrarbarn till godo har tyvärrinte vunnit den borgerliga majoritetens gillande. Det ärallvarligt mot bakgrund av vikten av att invandrarbarnenbehöver en stabil grund i svenska språket.Vi är positiva till att regeringen nu föreslår vissaregeländringar för sfi i syfte att förbättra undervisningen,men menar att förslagen är otillräckliga och bör följas avkonkreta tillägg och förtydliganden till propositionen.Svenskundervisningen för invandrare bör också bli föremålför en mer djupgående analys i Invandrar- ochflyktingpolitiska kommittén.Behov av metodutvecklingSfi kan inte utvecklas enbart genom ändringar iregelverket för ämnet. Ämnet svenska är förhållandevisungt som främmande språk och saknar de storavärldsspråkens mångåriga metodutveckling. Trots ettförtjänstfullt arbete vid flera högskolor befinner sigmetodutveckling i ämnet i ett tidigt utvecklingsskede.Bristen på behöriga lärare är fortfarande stor och behovetav fortbildning och metodutveckling starkt. Från sfi-skolorna efterlyses också mer adekvata läromedel. Blandannat saknas fullgoda grammatikor i svenska och mångaläromedel uppvisar så allvarliga brister att de äventyrar enfullgod undervisning.Vi efterlyser därför fortsatt metodutveckling i ämnet ochmenar att behovet av ett särskilt utvecklingscentrum förundervisning i svenska för vuxna invandrare bör utredasmed förtur. Det bör vara naturligt att knyta ettmetodutvecklingscentrum till någon eller någralärarhögskolor.Detta bör ges regeringen till känna.VäntetiderMånga flyktingar/asylsökande har farit illa av långahandläggningstider för asylärenden. Det är uppenbart atten av osäkerhet och väntan på uppehållstillståndutan möjlighet för den enskilde att långsiktigt planera försitt och sin familjs liv är mycket destruktivt. Vi vill därförockså i detta sammanhang understryka vikten av atthandläggningsrutinerna förbättras och väntetiderna förinvandrare förkortas.I propositionen föreslås att kommunerna skall varaskyldiga att tillhandahålla sfi efter detatt rätten till sfi inträtt. En sexmånadersgräns ställs somkrav på kommunerna.Vi anser att en sexmånadersgräns inte är tillfyllest för attförsäkra invandrarna rätten att snabbt komma i gång medundervisningen. Risken är stor att den föreslagna regelnleder till att 5--snarare kan bli regel änundantag med regeringens förslag. Vi föreslår därför attkommunerna skall vara skyldiga att tillhandahålla sfi idirekt anslutning till invandrarnas mottagande ikommunen. Endast om särskilda skäl finns skallkommunerna få dröja med atttillhandahålla sfi.Vårt förslag har stöd i remissyttrande,där man understryker vikten av att undervisningen inormalfallet kommer i gång inom efter det attinvandraren mottagits i kommunen. En flexibelorganisation som bryter det traditionella skolmönstret ikommunerna och nära samarbete mellan Invandrarverketoch kommunerna vid kommunplacering av flyktingarskapar förutsättningar för korta väntetider.Korta väntetider har stor betydelse för den enskilde.Den som invandrat till vill bygga upp sin tillvaro ivårt land och får inte drabbas av det vakuum som en osäkerväntan på utbildning innebär.Det har också stor samhällsekonomisk betydelse attinvandraren snabbt kan komma i gång medsvenskundervisningen. är flertaletinvandrare beroende av socialbidrag. Ett halvårs väntan påsfi-utbildning betyder i normalfallet motsvarande ökning avbehovet av socialbidrag för honom/henne och derasfamiljer.Vi föreslår med hänvisning till ovanstående attväntetiden för sfi inte får överstiga efterkommunplacering.Invandrare som kommer till vårt land genom anknytningtill svenskar eller i bosatta invandrare omfattas inteav det kommunala mottagandet. Det är angeläget att dessaefter folkbokföring i kommunen genom uppsökandeåtgärder erbjuds sfi.En flexibel organisationVi är positiva till regeringens förslag om att sfi också ifortsättningen skall ha ett eget regelsystem ochunderstryker vikten av att utbildningen anpassas till varjeenskild invandrares behov. Organisationen måsteunderordnas behoven och inte tvärtom. Ett exempel pådetta är att t.ex. sommaruppehållet förinvandrarundervisning, som etablerats vid kommunalvuxenutbildning i flera kommuner, inte kan accepteras.Invandrargruppen är mycket heterogen. Här finnsmånga invandrare med mycket gedigen utbildning frånhemlandet och goda förutsättningar för att snabbttillgodogöra sig svenska språket. Här finns ocksålågutbildade flyktingar ovana vid studier och ofta i en åldernär utbildning sällan eller aldrig erbjuds i hemlandet.Många invandrarkvinnor möter en helt ny kultur med en fördem annorlunda kvinnoroll. Bland flyktingarna finns ocksåmänniskor med tortyrskador och grymma krigsupplevelser.Den heterogena sammansättningen avinvandrargrupperna kräver en mycket flexibel organisationav svenskundervisningen, där varje individs förutsättningarbildar utgångspunkt för svenskstudierna. Kommunernasintroduktionsprogram för flyktingarna måste därförinnefatta god diagnostisering av varje enskild invandraresbehov av svenskundervisning och formerna för denna.Vi förutsätter att kursplanen utformas utifrån de krav påindividualisering som ovan redovisats.Vi är också positiva till att kommunerna skall hamöjlighet att genom entreprenadförfarande pröva olikaformer för svenskundervisning. Kraven på kvalitet iundervisningen måste sättas hårt. Vi vill därvid särskiltframhålla möjligheterna till flexibilitet och anknytning tillarbets- och samhällsliv som bl.a. studieförbund ochfolkhögskolor erbjuder. Med hänsyn till målgruppensheterogena sammansättning är det nödvändigt att depedagogiska metoderna fortlöpande utvecklas.Vad ovan anförts om flexibilitet i utformningen avundervisningen och entreprenadprövning bör gesregeringen till känna.StudieavbrottVi känner viss oro över propositionens förslag om att''Den som...frivilligt avbrutit utbildningen skall på nyttberedas sådan utbildning om särskilda skäl talar för detta. ''Enligt vår uppfattning bör i stället 13 kap. 11 § tredjestycket skollagen ges följande lydelse: ''Den som...utangiltig orsak avbrutit utbildningen skall på nytt beredas sådanutbildning, om särskilda skäl talar för detta. ''Det är en rättssäkerhetsfråga för den som på förhandkan redovisa giltigt skäl att också få garantier om att senarekunna återuppta studierna. Det är allvarligt om regeln kanmedföra att en invandrare inte vågar acceptera etterbjudande om arbete för att inte riskera sin rätt till sfi.Andra giltiga orsaker till studieavbrott kan varasjukdom, barnafödande eller svåra familjeförhållanden.Vi föreslår att 13 kap. 11 § tredje stycket omformas ienlighet med det förslag som framförts ovan.Prov och utvärderingVi ställer oss bakom förslaget om att centralt fastställdakursprov för svenskundervisning för invandrare bör finnas.I detta sammanhang vill vi understryka vikten av att dessapräglas av helhetssyn och ger människor från olika kulturerlikvärdiga möjligheter. Ett alltför formaliserat provsystemutformat utifrån svenska kriterier kan ge en missvisandebild av svenskkunskaperna hos invandrare från andrakulturer.Studerande, som inte uppnått betyget Godkänd vidslutförd sfi-utbildning skall ha möjlighet att senare genomgåprov och erhålla betyg i ämnet. Samma rättighet bör gesinvandrare som på annat sätt erhållit erforderligakunskaper i svenska språket.Vi föreslår att lagtexten utformas så att möjligheterna tillomprövning av betyg tillgodoses.Svenskstudier en uppgift på heltidBehovet av svenskkunskaper för att normalt kunnaefterfråga jobb på den svenska arbetsmarknaden liksom förmer yrkesinriktad utbildning betyder att flertaletinvandrare börjar sin tid i med sfi-studier. Det ärdärför naturligt att se svenskstudierna som ett alternativ tillheltidsarbete i vårt land. Viförutsätter därför att sfi utformas så att den i praktikenmotsvarar studier på helfart.Det är inte acceptabelt att studietiden begränsas till 10för invandrare med godaförutsättningar för teoretiska studier. Här bör tafram rekommendationer för veckostudietid somtillsammans med självstudier och hemuppgifter motsvararstudier på helfart. Erfarenheterna från flera kommunervisar också att studieresultaten förbättras för mångainvandrare om de kan förenas med någon form avyrkespraktik och vardaglig övning i svenska språket.Här som vid utformningen av kursplanerna krävsflexibilitet och hänsyn till varje invandrares socialasituation. För t.ex. småbarnsföräldrar bör möjligheter tilldeltidsstudier erbjudas och för äldre invandrare medmycket liten studievana kan initialt former som merpraktiskt inriktade studiecirklar med möjlighet tillspråkträning vara ett alternativ.Särskild uppmärksamhet bör riktas motinvandrarkvinnornas situation och deras möjligheter att pålikvärdiga villkor med männen få sina behov avsvenskundervisning tillgodosedda.Vi anser det också angeläget att de invandrare som gårdirekt in i förvärvsarbete eller är föräldralediga erbjudsmöjlighet till svenskundervisning genom kvällsundervisningpå sätt som skedde i samband med den tidigarearbetskraftsinvandringen.Vad ovan anförts om att sfi i normalfallet skall utformassom undervisning på heltid samt möjligheterna till deltids-och kvällsstudier för vissa invandrargrupper bör gesregeringen till känna.SchablonersättningDen infördes ett nytt ersättningssystem förkommunernas flyktingmottagning. Varje kommun skall -- isamråd med flyktingen -- upprätta en introduktionsplansom bland annat rör bosättning, svenskundervisning,samhälls-, studie- och arbetslivsorientering, arbete samtrehabilitering. Syftet med introduktionsplanen är att gevarje flykting de nödvändiga förutsättningarna för attkunna leva och verka självständigt i det svenska samhället.Kommunerna erhåller ett engångsbelopp i form avschablonbidrag från staten som ersättning för sinakostnader för introduktion av varje enskild flykting.Ersättning skall bland annat täcka kostnaderna för bostad,uppehälle och svenskundervisning. Kommunerna har detfulla ansvaret för hur ersättningen utnyttjas.Svenska för invandrare är ett erbjudande från samhälletoch inget tvång för den enskilde. Den som har möjlighet attdirekt komma in på arbetsmarknaden eller på andra sätt villskaffa sig nödvändiga svenskkunskaper har möjlighet tilldet. Den absolut övervägande majoriteten av de människor,som kommer som flyktingar till vårt land, har dock behovav en gedigen grund i svenska språket för att få tillgång tillden svenska arbetsmarknaden och till utbildning inom olikaområden.Riksdagen beslöt (1993/94:SfU11Mottagande av asylsökande) att dagersättningen skallkunna sättas ned för den som utan giltigt skäl vägrar delta iorganiserad verksamhet. Någon motsvarande möjlighet tillnedsättning finns generellt inte i samband med sfi.Som grundförutsättning för rätten till socialbidrag gälleratt den enskilde själv aktivt söker arbete. För mångainvandrare är det inte möjligt innan han eller hon passeratden tröskel som svenskundervisningen innebär.Risken är därför stor att den lilla grupp invandare sominte tar emot erbjudandet om svenskundervisning hamnar iett Moment 22 som innebär att de genom sina bristfälligasvenskkunskaper inte kan söka sig ut på arbetsmarknadenoch därmed hamnar i ett långsiktigt socialbidragsberoende.Det är destruktivt både för den enskilde och församhällsekonomin.Vi anser därför att det är angeläget att den Invandrar-och flyktingpolitiska kommittén prövar förutsättningarnaför att ersätta socialbidrag vid sfi-studier med någon formav utbildningsbidrag eller introduktionsersättning inom desamhällsekonomiska ramar som nuvarandeschablonersättning ger. Rättssäkerhetsaspekter måstetillmätas stor tyngd vid utformningen av ett nytt system.Svenskundervisning för tidigare anlända invandrareSom ovan nämnts ställde arbetsmarknaden bara för ettpar årtionden sedan mindre krav på svenskkunskaper ändagens arbetsmarknad. Det finns därför många nulångtidsarbetslösa invandrare som har behov avkompletterande svenskundervisning.Samma behov finns hos flyktingar som tidigare avbrutitsin undervisning -- delvis beroende på de initiala problemsom hängt samman med sfi-undervisningen i mångakommuner.Dessa gruppers behov av kompletterandesvenskundervisning måste tas på stort allvar, varför viföreslår att den Invandrar- och flyktingpolitiska kommitténockså bör analysera tidigare anlända invandrares behov avsvenskundervisning och formerna för att tillgodose detta.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenskundervisning förinvandrare (sfi) blir föremål för en mer djupgående analysi Invandrar- och flyktingpolitiska kommittén,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett särskiltutvecklingscentrum för undervisning i svenska förinvandrare,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad motionen anförts om att undervisningen i sfi börkomma i gång så snabbt som möjligt och att väntetiden intefår överstiga ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel organisation,entreprenadprövning och pedagogisk utveckling,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ändra 13 kap. 11§ tredje stycket i skollagen i enlighet med det förslag somanförs i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prov, utvärdering och betyg,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet undervisningstimmar pervecka i sfi och möjligheterna till deltids- ochkvällstidsstudier,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Invandrar- ochflyktingpolitiska kommittén prövar förutsättningarna för attersätta socialbidrag vid sfi-studier med någon form avutbildningsbidrag eller introduktionsersättning inom desamhällsekonomiska ramar som nuvarandeschablonersättning ger,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Invandrar- ochflyktingpolitiska kommittén studerar de tidigare anländainvandrarnas behov av svenskundervisning och formernaför att tillgodose detta.