ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N404 · 1994-01-25 00:00:00 — Det råder en bred enighet om att biobränslenasandel av energiförsörjningen måste öka kraftigt om delångsiktiga miljö- och energipolitiska målen skall kunnanås. En avgörande faktor är att biobränslen, till skillnadfrån fossila bränslen, inte anses ge något nettotillskott avkoldioxid till atmosfären vid förbränning.Allmänt kan konstateras att användningen ochförsöksverksamheter av biobränslen är koncentrerade tillområden med ett stort uppvärmningsbehov, dvs. områdenmed industri eller stor befolkning, med andra ord harsatsningarna gått till storskaliga verksamheter. Att förändra''energibalansen'' -- förbrukare, producenter ochdistribution -- är förbundet med stora investeringar och tarlång tid.Gävleborgs län ingår som en integrerad del i detnationella energiförsörjningssystemet och har endastmarginella möjligheter att gå utanför detta. Ett aktivt sättär dock att ta lokala energislag i anspråk. Länet har gott ombiobränslen och en hel del anläggningar förbioenergiproduktion. Bioenergin representerar också ett avde få områden där de lokala förutsättningarna kan påverkaenergiförsörjningsbalansen.I har utarbetat en s.k.länsstrategi som är väl förankrad i . Där anges tilldelmålen:-- Ett treårigt program startas för skogen som råvara ochnaturresurs, träbearbetande industri och bioenergiteknik.Målet är att skapa nya affärsområden och nyaarbetstillfällen. Skogliga länsprogrammet följs upp 1995.-- Produktionen av biobränsle för kommersiellavsättning till värme och kraft tredubblas . År 2000skall länet svara för landets största produktion avbiobränsle. Försök med att återföra aska till skogen inledsföre 1995.Gävleborgs län har allt som behövs för att producerabioenergi: råvara, kunskap och arbetskraft. Problemet medmindre anläggningar är ofta att man har överkapacitet. Härkan man koppla ihop länets besvärliga lantbrukssituation.För att bryta stagnationen behövs en ny våg avkunskapsöverföring även till lantbruket för att ta fram enmer diversifierad verksamhet på landsbygden. Experimenti växtodling, biodynamisk odling, nya grödor för t.ex.industriell användning och biobränsleanläggningar börstimuleras i mindre skala. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biobränsleförsök i mindre skalai .
mot · GH02N405 · 1994-01-25 00:00:00 — En väl fungerande regionalpolitik och en satsning påinfrastrukturen i är en förutsättning för attNorrland ska kunna fortsätta att bidra till hela Sverigesvälfärd. bidrar man med en mycket betydandedel av nettoexporten. Därför är en satsning på eninvestering för framtidens , dess välfärd ochindustriutveckling.En mycket viktig förutsättning för att vår industri skallfungera är tillgången på elström. Därför hissar vivarningsflagg och pekar på de risker som en avreglering avelmarknaden kan få. En avreglering av elmarknaden fåroönskade regionalpolitiska och samhällsekonomiskaeffekter och innebär att vi frånhänder oss det egnainflytandet över en viktig naturtillgång.Möjligheten till differentierade taxor inomområdeskoncessioner kan leda till orimliga kostnader i vårglesbygd. riskerar småskalig kraftproduktioninklusive alternativ energiproduktion att slås ut och verkligaincitament till energisparande försvinner. De slutsatser somdragits i de teoretiska konsekvensmodeller som redovisasav , Elkonkurrensen mednätmonopol (SOU 1993:68) är förenklingar som inte täckerdessa konsekvenser.Vi socialdemokrater har framförtkravet på att en parlamentarisk utredning tillsätts för attutreda konsekvenserna av en avreglering av elmarknaden.Det gäller både generellt för vår industri ochkonsekvenserna för skogslänen. Innan skall fattabeslut om en eventuell avreglering måste därför följandefrågor besvaras:Hur kommer den framtidakostnadsbilden för investerare generellt och i glesbygd attse ut?Kommer de vattenkraftsproducerande regionerna,som utgör glesbygden, att få betala ett högreelpris än de mera tätbefolkade områdena?Vad kommerdet i ett långsiktigt perspektiv att innebära för företag ochhushåll på en helt öppen internationaliserad elmarknadmed utgångspunkt från vår förhållandevis billigaelström?Vem tar ansvaret för och överblickarkonsekvenserna av att svenska naturresurser för en längreframtid får ett stort utländskt inflytande?Vem försvararde ''små'' konsumenternas intressen?Det handlar allt som allt om stora frågetecken avregionalpolitiskt, näringspolitiskt, konsumentpolitiskt ochvälfärdspolitiskt slag. Det handlar också om möjligheternaatt upprätthålla vår nuvarande regionala struktur och omglesbygdens framtid i norra utredarens särskilda förord har Ellagsutredningentagits fram under mycket stor tidspress. Därför bör enparlamentarisk utredning tillsättas som får till uppgift attgöra en grundläggande närings- och regionalpolitisk analys. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en parlamentariskutredning för att klargöra konsekvenserna av en avregleringav elmarknaden.
mot · GH02N406 · 1994-01-25 00:00:00 — Från de vattenkraftsproducerande regionerna har sedanlång tid tillbaka rests starka och välmotiverade krav på enåterföring av de vinster som vattenkraften genererar. Dettahar särskilt starkt uttalats från det norrländska inlandet.Norrlands inland har genom vattenkraftens utbyggnadfått släppa ifrån sig betydande naturvärden som skulleha varit av stor betydelse för inlandets turistnäring.Vattenkraften har stor betydele för somindustrination och för sysselsättningen i landet. Men devattenkraftsproducerande kommunerna i inlandhar tvärtom fått vidkännas en negativ utveckling med högarbetslöshet och ett vikande befolkningsunderlag och ensvag infrastruktur.Man kan inte bortse från att de regioner som genomvattenkraften och skogsråvaran tillför folkhushållet storaresurser är särskilt hårt drabbade av arbetslöshet ochavfolkning. Dessa regioner som betyder så mycket för vårtnationella välstånd har t.ex oerhörda svårigheter att klarariskkapitalförsörjningen i näringslivet. Det bör samtidigtligga ett nationellt intresse i att upprätthålla en fungerandeinfrastruktur och en befolkningsstruktur som kantillförsäkra tillförlitliga leveranser av elkraft ochskogsråvara. Det är regeringens och ansvar attse till att hela får utvecklas.Det föreligger således ett stort behov av kraftfullaekonomiska insatser för att förstärka näringslivet ochinfrastrukturen i dessa regioner. Risken är eljest uppenbaratt stora delar av t.ex. inland inte klarar enöverlevnad . En överföring av vinstmedel frånvattenkraften skulle ha stor betydelse för dessa regionersutveckling.Inom ramen för regionalpolitiken bör därför en rimligdel av vattenkraftens vinster överföras till devattenkraftsproducerande regionerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återföring av vattenkraftensvinster till de vattenkraftsproducerande regionerna.
mot · GH02N407 · 1994-01-25 00:00:00 — Konjunkturförbättring är på väg för massaindustrin.Efterfrågan på råvara till massaindustrin har ökatväsentligt. Läget kan dock inte beskrivas som brist påråvara. I ett något längre perspektiv kommer sannolikt vårinhemska råvarutillgång att mer än väl räcka till för atttillgodose industrins behov. Kvalitetskraven på råvaran tillmassaindustrin har höjts dramatiskt denna säsong.Rötskadad ved accepteras inte längre av industrin. Ochdetta är inte mycket att säga om. Rötskadad, brun ved,måste blekas, vanligen med klor vid industriprocessen.Avfallet från blekningsprocessen är ett direkt hot motnaturen. Medvetna konsumenter väljer oblekt papper.Denna nya situation skapar vad som brukar kallas etttredje sortiment i skogen som då består av det virke somblivit över när timmer och masssaved tagits bort. Denvolymen tenderar att bli ganska omfattande. Redan i dagutgör den ett stort bekymmer, då avsättningen ärbegränsad. En situation som borde förbättras och somdessutom är fullt möjlig. Det naturliga användningsområdetför det här sortimentet är till bränsle, ved, bränsleflis,träpulver etc. Det finns utvecklade system förfastbränsleanläggningar t.ex. flis och även för träpulver.Landets energipolitik lägger hinder i vägenför utbyggnad i större skala. Genom reglering avenergiskatten på främst oljan kan situationen snabbtförbättras och en betydligt större marknad för träbränsle iolika former skapas. Här borde finnas stora möjligheter attförbättra handelsbalansen genom att ersätta importeradolja med en förnyelsebar råvara producerad av sol ochvatten.Det torde för övrigt ankomma på regeringen att närmareutreda hur frågan skall lösas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att ökaträfiberanvändningen vid energiframställning.
mot · GH02N414 · 1994-01-25 00:00:00 — Naturgasen börjar röna förnyat intresse som energikällai . Energidebatten har i länge varitkoncentrerad på kärnkraft och biobränsle men börjarnaturgasen bli intressant igen. Insikten om att det behövsfler energikällor börjar vakna.Sverige innehar fortfarande en nyckelposition då detgäller att få till stånd ett samnordiskt naturgasnät. I Finlandhåller man på att bygga ut kapaciteten att importera gas frånRyssland som norrmännen skall fatta beslut omhur rörledningen från gasfältet i dras. För att få Haltenbankgasen till krävs attSverige bygger ut ledningen till Stockholmsregionen.Diskussioner på området har inte lett till någrakonkreta resultat. Detta beror till stor del på att harvarit ointresserat av projektet.Den svenska debatten ställde kärnkraft ochnaturgas mot varandra, vilket var till nackdel förnaturgasen. Det gäller att se att de två inte ärkonkurrerande energikällor. En annan faktor sommedverkat till att naturgasen som alternativ fått stå tillbakaär den kanske allt för starka tron på biobränslen.Finland måste fatta ett beslut om utbyggnad avnaturgasnät . Norrmännen kommer också attinom bli tvingade att fatta beslut om åtvilket håll en naturgasledning från Haltenbanken skall dras,ned mot kontinenten, eller till den norska kusten ochdärifrån vidare till och . Naturgas somenergikälla bör därför vara ett intressant alternativ. Dettagäller inte minst för de regioner i vårt land som brukarmycket energi inom industrisektorn, t exMälardalsområdet.Den framtida försörjningstryggheten är sannolikt denviktigaste energifrågan som diskuteras inom denEuropeiska unionen. En fråga som är lika viktig för Sverige.Efter oljekrisen inriktades den svenskaenergipolitiken på att minska vårt oljeberoende. Fram tillidag har också vår oljeförbrukning minskat, somberoendet av för vår oljeimport minskatkraftigt. Vi köper huvuddelen av oljan från norskaNordsjön.I produceras det mer olja än naturgas. Menefter kommer oljeproduktionen att minskasamtidigt som naturgasen når sina högstaproduktionsnivåer. tar naturgasen över oljansroll som dominerande produkt i . Med tanke pådenna utveckling är det oroande att vi i ej har satsatmer på naturgasen. Ett fortsatt stor oljeberoende samtidigtsom produktion inriktas alltmer på gas innebär attSverige återigen kommer att bli beroende av olja frånpolitiskt instabila områden.En satsning på naturgasimport från ter sig därförsynnerligen befogad. Den skulle, tillsammans med vårainhemska energislag, kunna garantera en betydande del avvår försörjningstrygghet för mycket lång tid.Regeringen bör därför noga pröva vad ennaturgasledning från till genom Sverigeinnebär. Prövningen bör inte bara omfatta avkastningen pådet kapital som läggs ned utan också förutsättningarna föratt etablera industrier och därmed arbetstillfällen längsledningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en prövning av konsekvensernaav en naturgasledning genom .
mot · GH02N415 · 1994-01-25 00:00:00 — Under jul- och nyårshelgen drabbades ett stort antalhushåll runt om i av strömavbrott. Nedisning ochfallande träd var orsaken. Många av dessa elavbrott blevockså onödigt långa p.g.a. att kraftbolagen minskat sinunderhållspersonal. Mycket tyder på att de besparingarkraftverksföretagen gjort får oacceptablasamhällsekonomiska effekter. Därför bör kraftbolagenåläggas att upprätthålla en god beredskap vid strömavbrotti hela landet.För att , så långt som möjligt, undvikaliknande strömavbrott bör kraftledningsgatorna röjas frånträd som riskerar att falla över ledningarna. Kraftbolagenhar tidigare kontinuerligt gjort dessa röjningsarbeten, menden senaste tidens strömavbrott har visat att detta inte hargjorts på ett tillfredsställande sätt. Kraftbolagen bör därföråläggas att ta ansvar för att dessa viktiga röjningsarbetenutförs.I nuvarande utsatta arbetslöshetsläge bör berörda bolagsnarast påbörja detta röjningsarbete i förebyggande syfte.På så sätt undanröjs risken för onödiga strömavbrottsamtidigt som ett antal arbetslösa får arbete. Ursamhällsekonomisk synpunkt är strömavbrott ocharbetslöshet rent slöseri. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kraftbolagen bör åläggas atthålla en god beredskap för att åtgärda strömavbrott,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om röjning i anslutning tillkraftledningarna.
mot · GH02N417 · 1994-01-25 00:00:00 — Åtgärder måste vidtagas för att göra miljövänligabränslen konkurrenskraftiga på marknaden.Fortfarande finns mycket att göra i arbetet med att fåfram drivmedel som inte skadar miljön. Inte minst viktigtär att få fram biologiskt nedbrytbara inhemskt produceradebränslen. En utveckling mot biologiskt nedbrytbarainhemska bränslen har många fördelar också vid sidan ommiljöaspekterna.I dag finns på marknaden miljövänliga bränslen, bådebiologiskt framställda och fossila, som ur miljösynpunkt ärklart överlägsna de traditionella fossila bränslena. Men detråder en orimlig prisskillnad mellan dessa båda grupper tilldet miljövänliga alternativets nackdel. Det motverkararbetet för en bättre miljö.Som ett konkret exempel kan nämnas den valsituationen skogsarbetare har, som så påtagligt arbetar nära bränsletvid sin motorsåg. Där finns valet att använda dettraditionella bränslet, som är skadligt både för naturmiljönoch för honom själv men som är billigare per liter,eller att välja ett miljövänligt alternativ där bådemiljöriskfaktorn och den egna hälsoriskfaktorn är starktreducerade men som är nästan så dyrt per liter.Det säger sig självt att det är svårt att motivera fram ettmiljövänligt beteende hos konsumenterna med dessa storaskillnader i pris oavsett hur starkt miljömedvetandet är hosanvändarna.Arbetet med att öka miljömedvetandet måste därförbättre harmoniseras med de ekonomiska styrmedel somfinns och som är en viktig faktor i arbetet för en bättremiljö. Den påtagligt bristande konkurrensneutraliteten tillmiljöbränslenas nackdel kan bero på olikaframställningskostnader såväl som på beskattningen avbränslen. Regeringen bör närmare överväga vilka åtgärdersom bör vidtagas för att öka priskonkurrensen till demiljövänliga bränslenas fördel och på vilket sättanvändningen av inhemska miljövänliga och biologisktnedbrytbara bränslen skall stimuleras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för ökadkonkurrensneutralitet mellan miljövänliga ochmiljöskadliga bränslen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad användning av biologisktnedbrytbara, inhemskt framställda bränslen.
mot · GH02N419 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i budgetpropositionen 1994 (prop.1993/94:100 bil. 13) att anslaget till (C 8)minskas med till 39,6 miljonerkronor. Motivet är främst att den obligatoriskaförhandsregistreringen av elektrisk materiel i enlighet medEES-avtalet upphör. I fortsättningen kommer enbartmarknadskontroll av elprodukter, d.v.s. kontroll iefterhand, att gälla. Regeringen gör bedömningen att dettainnebär att kostnaderna minskar.För att förhindra att farliga produkter kommer ut påmarknaden måste möjligheten till marknadskontroll avelprodukter finnas kvar och förbättras. Detta bedöms somännu mera angeläget då man kan räkna med att antaletprodukter från tidigare icke kända leverantörer kommer attöka. Till detta kommer att vissa tillverkare, som undertidigare kontrollsystem tvingats att i förhand provasäkerheten hos produkterna, enligt erfarenhet frånomvärlden kommer att avstå från sådan provning.I sin budgetframställning har därförräknat med en utökning av marknadskontrollen. Den''inbesparing'' som verket gör på förhandsregistreringen,som i sig varit en viktig del av marknadskontrollen, kommersåledes att behövas för att säkerställa en effektiv ochfungerande marknadskontroll i efterhand av elprodukterute på marknaden.Elsäkerhetsverkets verksamhet finansieras i huvudsakvia den avgift som tas ut av varje elabonnent. Detta gerenligt verkets beräkningar i intäkter.Verkets utgiftsram för /94 är 44,6 miljonerkronor. För att kunna fullgöra marknadskontrollen harverket i sin anslagsframställning för /95bedömt anslagsbehovet vara 45 miljoner kronor.Nettoeffekten i budgeten blir lika med noll, eftersomavgifter täcker kostnaderna.Med hänsyn till den osäkerhet som råder beträffandeomfattningen av den framtida verksamheten, särskilt dåmarknadskontrollen, förefaller det rimligt att verket fårbehålla ett oförändrat anslag för /95. Dettapåverkar ju ej heller budgetsaldot. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en effektiv ochfungerande marknadskontroll av elmateriel.
mot · GH02N421 · 1994-01-25 00:00:00 — förbrukas i ca smörj- ochhydrauloljor. Den övervägande delen av dessa är fossilaoljor (mineraloljor), men haranvändningen av vegetabiliska oljor ökat.Av den totala förbrukningen kommer en stor del --kanske ca -- ut i omgivningen som förluster i formav läckage, spill och förbränningsrester. När dessa förlusterbestår av mineralolja, utgör desamma allvarliga hot mothela vår miljö.Även den resterande smörjoljemängd som kan samlasupp innebär allvarliga miljö- och hälsoproblem. Mycket avdenna oljemängd hanteras okontrollerat och hamnar inaturen, soptippar eller panncentraler.Dessa mineraloljor innehåller svårnedbrytbara och förmänniskor, djur och natur skadliga ämnen. De kan anrikasi näringskedjor och olika djurarter ute i naturen med desjälvklara risker detta innebär.En av de få möjliga strategierna för att komma tillrättamed de här beskrivna problemen är att utveckla mindreskadliga produkter.Det är därför glädjande att intresset för utveckling,marknadsföring men också användning av meramiljöanpassade oljor ökat i . Inte minst har svensktskogsbruk -- där förbrukningen av oljor till maskiner ochmotorsågar är stor -- varit banbrytande och satsat storaresurser på utveckling av miljövänliga oljor. Det ärangeläget att denna inställning till miljöanpassningbibehålles.Det finns emellertid två faktorer som begränsar enfortsatt utbredning av dessa miljöanpassade oljor. Dels ärpriset på t.ex. hydraulolja framställd av vegetabilier meraän dubbelt så högt som motsvarande mineralolja. Delsuppges många maskinanvändare uppleva tekniska problemvid användning av vegetabilieoljor i hydrauliska system.En intensifierad forskning och utveckling angåendemiljöanpassning av oljor är därför en viktig satsning. Vidaresynes en utveckling av maskiner och utrustning varaangelägen. , ,Skogsforsk m.fl. organisationer har god kompetens i dettasammanhang.Beträffande användning av mineraloljor skulle kunnaövervägas ett pantsystem för att stimulera och ge incitamenttill förebyggande av läckage samt en utveckling av bättresystem för uppsamling av sådana oljor.Det är ur allmän synpunkt mycket angeläget, att denpåbörjade miljöanpassningen av såväl tillverkning somanvändning av smörj- och hydrauloljor fortsätter. Det börankomma på regeringen att utreda hur denna anpassningskall fortsätta och vidareutvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöanpassning av smörj- ochhydrauloljor.
mot · GH02N422 · 1994-01-25 00:00:00 — I allt större delar av och inland ärtransportkostnaden för massaved ut till de i allmänhetkustbelägna skogsindustrierna så hög att lönsamheten i attavverka massaved blir mycket svag och i många fall negativ.I ett läge med överskott på barrmassaved förstärks effektenav höga transportkostnader.Även samhällsekonomiskt är det självklart fördelaktigtatt optimera transportkostnaderna och därför är det intenågot självändamål att transportera all massaved fråninlandet ut till kusten om det finns alternativ i närregionen.För närvarande finns stor efterfrågan på sågat virke ochdet gör att även grövre massaved av god kvalitet i vissutsträckning kan bli sågtimmer. Transportkostnaden försågat virke utgör en väsentligt lägre andel av totalpriset,vilket ger ''inlandets'' virke förhållandevis godkonkurrenskraft även på avlägsna marknader. Än bättreblir konkurrensförmågan om förädling kan ske tillspecialsortiment och halvfabrikat. Denna utveckling pågåroch får ett visst regionalpolitiskt stöd.Även om det är positivt att andelen sågat virke kan öka,innebär det en än sämre lönsamhet på denkvarvarande massavedsdelen. Därför är det angeläget meden alternativ användning av den kvarvarande massaveden.En möjlighet är att utnyttja den som energiråvara. Det görsredan i dag för värmeproduktion. Den marknaden är i dagväl etablerad, men det finns begränsade möjligheter attinom de aktuella regionerna öka användningen avskogsråvara för ren värmeproduktion. Däremot finns det enicke utnyttjad möjlighet till samproduktion av el och värme,s.k. Lönsamheten är dock i dagdålig. Efter hand som kärnkraften skall ersättas, krävs ökadkraftvärmeproduktion och samhällsekonomiskt kommer dåkraftvärme baserad på inhemska förnybara bränslen attvara mycket konkurrenskraftig.Regional- och miljöpolitiskt finns det klara fördelar meden ökad kraftvärmeproduktion i de aktuella områdena. Detinnebär fler arbetstillfällen, minskad negativ miljöpåverkanoch en ökad försörjningstrygghet genom att en större del avvår energiförsörjning baseras på inhemska bränslen. Omdet blir helt olönsamt att ta ut massaved i dessa områdenoch ingen alternativ användning finns, kan helaskogsbrukets ekonomi komma i fara i dessa delar av landet.Detta skulle få mycket negativa effekter för dessa bygder;det skulle inte bara försvåra deras utvecklingsmöjligheterutan också starkt undergräva deras överlevnadsmöjligheter.I dag finns det ett investeringsstöd på per kWelproduktion som baseras på biobränslen. Av ovan angivnaskäl finns det starka motiv att ytterligare stödja etableringav kraftvärme i de aktuella områdena.I grunden måste det finnas en miljöanpassad beskattningav elproduktionen, men därutöver borde övervägas ettregionalpolitiskt produktionsstöd. I vart fall till dess attelbeskattning och elpriser ger en acceptabel lönsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilt stöd tillkraftvärmeproduktion baserad på biobränslen i områdendär transportkostnaderna för massaveden är mycket höga.