mot · GH02So248 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningÄdelreformen har utvärderats av har gjort en snabbenkät blandkommunalpolitiker om hur ädelreformen slagit ut.Socialstyrelsens rapport är gedigen. Den innehåller 25delrapporter och ger en god bild av läget för landetsäldreomsorg. En rad brister påtalas.Kommunpolitikerna, som oftast irriterats över kritikenav ädelreformen, svarade att ädelreformen givit en bättreomvårdnad av gamla. Utan att redovisa några särskildagrunder svarade att nu var allting mycket bättre.ÄdelreformenSyftet med reformen var att ge kommunerna ett samlatansvar för långvården samt omsorg och vård av gamla ochhandikappade. Landstingen har kvar ansvaret för denkliniska vården, akutvården och en viss rehabiliterandeeftervård. I 12 län har även hemsjukvården förts över tillkommunerna. En skatteväxling genomfördes mellan degamla och nya huvudmännen som var i storleksordningen20 miljarder kronor.UtvärderingenDen utvärdering som gjordes av gälldereformens kvalitetsaspekter. hade det blivit bättreeller sämre sedan kommunerna tog överhuvudmannaskapet? Det är klart att man kan hävda att förkort tid gått sedan övertagandet för att man ska kunna geen rättvisande bild av reformen, men med de rapporter vifått från olika håll i landet framstår bilden av enäldreomsorg i kris.Det är ojämn kvalitet, neddragning av läkarvård påsjukhemmen, lägre nivå på rehabiliteringsinsatserna och attmänniskor är sjukare än före reformen när de tvingas lämnasjukhusen som färdigbehandlade. Avgifterna beskrivsockså som mycket orättvist satta.I den mer hovsamma Socialstyrelserapporten påtalasockså problemen som uppkommit. Bristen på rehabiliteringhar uppstått när landstingen och kommunerna fåttminskade resurser. Kommunernas kunskaper omrehabilitering av gamla och handikappade är också dålig.Det behövs en kompetenshöjning för personalen somarbetar inom åldringsvården och på sjukhemmen. Det visarinte minst de intervjuer som gjorts med olikapersonalkategorier. De anser inte att de kan gehandikappade och gamla den vård och omsorg som de harbehov av. Detta har också att göra med denunderbemanning som de anser förekommer påarbetsplatserna.Det finns, som tidigare, mycket liten valfrihet vad gälleromvårdnadsform. Det är bara en ny person som görplaceringen. Läkarinsatserna har blivit färre. fanns enregelbunden läkartillsyn men måste hembesök beställas.I en delrapport från SPRI konstateras att vårdbehoven påsjukhemmen ökat, många patienter har trycksår ochkatetrar, flera får lugnande mediciner. Det kan också varatrångt på hemmen. Av de 34 000 platser som finns i landetär det bara drygt 300 nya som har enkelrum. Det är alltsålångt kvar till ''enskilt rum på långvården''. En tredjedelberäknas vara sängar i flerbäddsrum.Socialstyrelsen visar också på stora orättvisor när detgäller avgifterna. Dessa varierar mycket kraftigt. Förpersoner med samma inkomster och liknande vårdbehovkan avgiften skilja på . Vidkommunernas övertagande av vårdansvaret fördubbladesofta vårdavgiften.En vårdavgift på har inte varitovanligt. De belopp som blivit över har varit långt undernormen för socialt ekonomiskt bistånd. I snitt har det varit1 , och det är långt under vadKonsumentverket anser att man behöver för att kunna levapå en skälig nivå.Det har också uppstått problem för den hemmavarandemaken/makan som inte kunnat få bidrag till hyran närpartnern har kommit till ett vårdhem.Vänsterpartiets förslagFör att hålla uppe rehabiliteringen får inte de geriatriskaklinikerna nedrustas. Ytterligare översyn avrehabiliteringsinsatserna måste göras och vi kräver attregeringen tar initiativ för att hålla en god standard på dessakliniker.Vänsterpartiet anser att åtgärder måste vidtas för att ökapersonalens kunskaper om vård och rehabilitering avgamla. I våra motioner på undervisningens område har vianslagit pengar till kompetensutveckling som kommunerna,i när det är god tillgång på arbetskraft, borde utnyttja.En satsning på utbildning gör att man kan höja vård- ochomvårdnadskvaliteten inom hemsjukvården.Vänsterpartiet föreslår vidare en utbyggnad av antaletkommunala vårdplatser så att var och en som vill kan få etteget boende (rum) på sjukhemmen. Vi har för dettaändamål anslagit pengar, dels i ett ROT-program förombyggnad, 1 miljard, dels i ett till kommunerna riktatanslag som kan användas till nybyggnation och höjdstandard, . Åtgärder på detta områdekommer dels att ge bättre standard för service och vårdinom äldreomsorgen, dels minska arbetslösheten inombyggsektorn.Slutligen föreslår vi att det utarbetas ett totalthögkostnadsskydd som kan vara basbeloppsanknutet. Vihar närmare redogjort för utformningen av ett sådant i ensärskild motion som behandlar kostnaderna inom hälso-och sjukvårdsområdet. Vi önskar ett totalt tak för dessakostnader och vill då att kommunala avgifter skall inordnasi kostnadsskyddet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den vidförhandlingar med landstingen tar upp frågan ombevarande och utvecklande av verksamheten vid degeriatriska klinikerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kompetenshöjandeutbildning för personalen inom den kommunalaäldreomsorgen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ROT- ochnybyggnadsprogram för olika former av serviceboende föräldre och handikappade,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av införandet av etttotalt högkostnadsskydd inom hälso- och sjukvården.