ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Kr296 · 1994-01-25 00:00:00 — Kulturens betydelse för ett glesbygdslän somNorrbottens kan inte nog betonas. På grund av länets storayta och glesa befolkning är det också viktigt med mångakulturella förgreningar.Kultur är en mycket viktig källa till ett innehållsrikt livoch en del av välfärdsbegreppet. Kulturellt lever vi i ett ojämlikt samhälle där alla stora och dyrakulturinstitutioner finns i storstäderna och derasomgivningar.Riksteatern har ända tillkomst betytt väldigtmycket för , den har givit möjlighet förmänniskor i landets glesaste delar att få ta del av levandeteater. Människor vars möjligheter att ta del av det somvisas på de stora nationalscenerna är mycket, mycketbegränsade.Regeringen har tillsatt en kommittémed uppgift att se över betydelse förteaterlivet och ansvarsfördelningen mellan ochlänsteatrarna. Denna kommitté förväntas avlämna sinaförslag under våren 1994.Mot denna bakgrund finner vi det mycketanmärkningsvärt att regeringen redan nu ibudgetpropositionen föreslår en minskning av anslaget tillRiksteatern. Enligt vår uppfattning är detta en styrning frånregeringens sida, innan den parlamentariska kommitténavlämnat sitt förslag, som inte är bra.Låt kommittén arbeta färdigt och utifrån dess förslag börsedan politisk ställning tas och därmed ävenanslagsfördelning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inväntan av den parlamentariskakommitténs förslag innan ställning tas om sänkning av anslagtill .
mot · GH02Kr297 · 1994-01-25 00:00:00 — GöteborgsOperan kommer utan tvivel att få storbetydelse för och hela landets kulturliv. Det ärdärför viktigt att verksamheten får en nationell, regionaloch lokal förankring både ekonomiskt och publikt.Regeringen anger också glädjande nog att tillkomsten avGöteborgsOperan är ett prioriterat kulturpolitiskt mål.Denna verbala välvilja måste dock följas av en motsvarandeekonomisk välvilja.Regeringen föreslår att statens bidrag tillGöteborgsOperan ökar med -- från 33miljoner till 43 miljoner. Denna ökning är naturligtvisglädjande och ytterst välkommen -- men den är otillräckligom GöteborgsOperan skall kunna nå målet att få betydelseäven för hela landets kulturliv. Det är av stor vikt attGöteborgsOperan har goda ekonomiska resurser redan frånstarten. Detta möjliggör kraftfulla och professionellasatsningar av den egna ensemblen såväl som gästspel frånStockholmsOperan och internationella världsschener.Dagens ensemble och ledning behöver förstärkas rejältbåde kvalitativt och kvantitativt om GöteborgsOperan skallkunna lyckas -- på samma sätt som GöteorgsSymfonikernagjort sig världskända.En liten jämförelse med StockholmsOperan ger ocksåen fingervisning om obalansen och orättvisorna i svensktkulturliv. Såldes bidrog staten med 251 miljoner istatsbidrag till StockholmsOperan -- medanGöteborgsOperan föreslås få 43 miljoner! Denna obalans ärinte rimlig eller försvarbar. Jag föreslår att statsbidraget tillGöteborgsOperan fördubblas -- och att denna såledestilldelas ytterligare utöver regeringensförslag. Statens bidrag till GöteborgsOperan skulle då blicirka . Motsvarande neddragningföreslås ske för med de motiveringarsom framförs i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutioner (B 14, elftehuvudtiteln) för /95 anvisar 23 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således ,2. att till Bidrag till ,Operan och Dramatiska teatern (B 10, elfte huvudtiteln) /95 anvisar mindre änregeringen föreslagit eller således .
mot · GH02Kr298 · 1994-01-25 00:00:00 — En musik- och dansteater arbetar parlamentariska utredningenmed att föreslå nya mål för kulturpolitiken. I direktiven tillutredningen skrivs:Riksdagen har betonat den betydelse som detkulturpolitiska målet att skapa en decentraliseradkulturverksamhet har haft för den politik som förts sedan1970-talet. Kulturpolitiken har sålunda ihög grad varit inriktad på att främja uppbyggnaden avregionala kulturinstitutioner. Det har resulterat i att det nupå länsnivå finns en struktur etablerad av i första handteatrar, museer, bibliotek och orkestrar.I har kulturinstitutioner inneburit i första handtalad teater samt orkestermusik. Endast i har sångensteater funnit spridning från tidigare etableradekulturcentra. Dansen har över huvud taget inte etableratsig. Av bland annat den anledningen är direktiven i nupågående kulturutredning mycket viktiga:Särskild uppmärksamhet bör ägnasdecentraliseringsmålet och hur tillkomsten av kulturellacentrum i landet kan främjas. Utredningen bör noga beaktasambandet mellan de kulturpolitiska ställningstagandensom bör göras av stat resp. kommunerna och landstingen.Sedan drygt ett år tillbaka har de fyra nordligalandstingen samt , /, Umeåoch kommuner och och stift arbetattillsammans för att skapa ett gemensamt koncept för enNorrlands Musik- och Dansteater:Den nya nationella institutionen skall bygga på redanbefintlig struktur kring och innebäraetablering av tre nya scener.I för barnopera, i /Härnösanddansteater, i kyrkoopera samt i redan befintligNorrlandsopera.En etablering av en sådan nationell kulturinstitutionskulle bli ett välbehövligt tillskott till de regionala ochlokala kultursatsningar som gjorts och görs i dessa delar avlandet. Kopplingen till redan befintliga kulturinstitutionerskulle naturligtvis stärka dessa.Dessutom skulle en etablering av Musik- ochDansteater kopplas till de utbildningscentra som finns.Kyrkomusikerutbildningen, kompositörsutbildningen samtljudingenjörsutbildningen vid i skullekunna utvecklas vidare, dansvetenskap kunde etablera sigsom ämne vid i , operavetenskapvid i vitalisering och det nyskapande som eftersöks iutredningsdirektiven till kulturutredningen finner man ikonceptet med en Musik- och Dansteater. Denspridning av kulturen som drygt 20 fasta spelplatser samtminst lika många tillfälliga innebär, uppfyller på ett utmärktsätt uppsatta kulturpolitiska mål. Den svenska teaterkartanfår, genom det tillskott på musik- och danssidan somtillkomsten av Musik- och Dansteater innebär, enbättre balans mellan olika grenar inom Norrlandsregionensamt inom hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en musik- och dansteater iNorrland.
mot · GH02Kr299 · 1994-01-25 00:00:00 — har en lång och i länet mycket starktförankrad musiktradition. Uttrycken för detta är många.Musikgrupper inom flera genrer har vunnit uppmärksamhetsåväl inom som utom länet.Under flera år har resurser för utbildning ochkonstnärligt skapande byggts upp. Inslagen av ideellttillskapade resurser är påtagligt. Samhällets satsningar harmålmedvetet koncentrerats till att skapa breda möjligheterför ungdomar att utveckla sitt musikaliska kunnande frånett personligt intresse till ett professionellt utövande.Musikskolorna inom och utbyggnaden avMusikhögskolan i är tydliga uttryck för detta. Köreroch orkestrar av hög kvalitet har tack vare detta kunnatetableras.Norrbottens kammarorkester startade som ettsamarbetsprojekt mellan Norrbottensmusiken ochMusikhögskolan i . Den långsiktiga strategin är attorkestern ska bestå av både yngre frilansmusiker ochmusiker/musiklärare bosatta i övre är också en viktig del för att skapa godaförutsättningar för och norrländsk styrka tillNorrlandsoperan.Orkestern har t.o.m. spelåret 94/95 en grundfinansieringgenom projektbidrag från i Norrbotten.Statens kulturråd har föregående och detta budgetårbidragit med utvecklingsbidrag på varderaåret. I övrigt finansieras verksamheten via arrangörsstödoch sponsorer. och i Norrbottenhar en överenskommelse om att arbeta för att lösa denlångsiktiga finansieringen för tiden efter 1995.Norrbottens kammarorkester har fått ett specielltsymbolvärde i länet för viljan att utveckla och göra musikentillgänglig för en bred allmänhet. Det är av särskild vikt attmöjligheter nu skapas för att säkerställa dess verksamhet.Det är därför viktigt att kammarorkesterpermanentas. Den bör -- i likhet med vad som gäller för ettantal andra symfoni- och kammarorkestrar i landet --garanteras ett statligt grundbelopp för sin fortsattaverksamhet. Formerna för detta bör kunna följa dem somgäller för andra liknande orkestrar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundbelopp till Norrbottenskammarorkester.
mot · GH02Kr301 · 1994-01-25 00:00:00 — I återfinns norra störstakoncentration av hällristningar. De bohuslänskaristningarna är kända världen över, inte bara genom denstora mängden utan också för att de har en mycket högkonstnärlig kvalitet och en ovanligt stor variationsrikedomi motiven. Med hänsyn till de stora pedagogiska ochvetenskapliga värdena har 1993 nomineratstill en plats på lista över de mest bevarandevärdakulturobjekten i världen, den s.k. . Attskydda och levandegöra detta unika kulturarv är en viktiguppgift, både ur ett regionalekonomiskt och kulturpolitisktperspektiv.De senaste åren har vi nåtts av larmsignaler om atthällristningarnas bestånd hotas av den pågåendeförsurningsprocessen. driverRiksantikvarieämbetet ett projekt om luftföroreningarnasinverkan på kulturminnen, där också skador ochriskområden rörande hällristningar kartläggs ochanalyseras. Resultaten har lagts fram. Ett direktsamband mellan vittringsskador och luftföroreningar kanfastläggas. hällar är värst utsatta på grund avkombinationen sur berggrund och mycket surt regn. Dentidigare kända skadefrekvensen har iBohuslän stigit från till ca 80 procent.Omfattningen av och hastigheten i den pågåendeförstörelsen är mycket allvarlig. En del av hällristningarnabedöms nu bara ha kvar innan de är heltförsvunna.Bohusläns museum har bildat en arbetsgrupp, ProjektVästhäll, med representanter från museet, Tanumskommun, , ochLänsstyrelsen. Projektets syfte är tvåfaldigt: dels att slålarm om den allvarliga förstöring som hotar hällristningarnaoch aktivt bidra till hjälpinsatser, dels att pedagogiskt ochpå andra sätt lyfta fram hällristningsplatserna. Att behållaoch utveckla denna kulturresurs är också en viktigregionalpolitisk fråga.Skyddsarbetet kan ha en defensiv eller offensivinriktning. Till det förstnämnda hör avstängning förallmänheten och övertäckning med jord. Sådana åtgärderhar inletts under 1993.Till ett urval av de hällristningar som skall hållas öppnaför allmänheten krävs mera offensiva insatser, medanläggningar som skyddstak och gångbroar, avledning avmarkvatten etc. Detta är åtgärder vi saknarekonomiska resurser till att utföra.För att skydda, bevara och levandegöra Bohuslänshällristningar behöver följande göras:Ett antal hällar förses med skyddstak kombinerade medanordningar för renspolning och avledningar avmarkvatten. Projekteringen för detta kan leda till enprototyp för andra platser med liknande problem i Sverigeoch Norge.För att förbättra tillgängligheten och elimineramekaniskt slitage byggs gångbroar vid de mest besöktahällristningsplatserna.Arbetet med jordövertäckningar intensifieras.Vill vi behålla våra gamla hällristningar -- föross och för framtiden -- krävs aktiva insatser . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skydd för Bohuslänshällristningar.
mot · GH02Kr302 · 1994-01-25 00:00:00 — Den professionella filmproduktionen i vårt land är sedandecennier koncentrerad till . Möjligheterna förfilmare att finansiera sina projekt och därmed kunna arbetautanför har varit mycket små. Bl.a. har tillgångtill teknik och utbildning varit orsaken till detta.Det är nu dags att en ändring kommer till stånd så attfilmare får möjlighet att yrkesmässigt arbeta i den kulturellaoch geografiska miljö som är filmarens egen. Dettaunderstryks också av att det i många län och regioner nustartas verksamheter för att stimulera och stödja regionalfilmproduktion, medieutveckling och utbildningar på olikanivåer inom området. Filmpool Nord i har fåttmånga efterföljare och dessutom har mångagymnasieskolor och folkhögskolor runt om i landet startatmediautbildningsprogram.Inför årets budgetproposition har Filminstitutetspecificerat att man vid en förstärkning av anslaget tillfilmkulturell verksamhet skulle anslå medel för regionaltverksamhetsstöd. Regeringen föreslår däremot att anslagettill filmkulturell verksamhet minskas med 7,3 milj kr.Under 70- och 80-talen var stödet till regionalakulturinstitutioner en viktig del av den statligakulturpolitiken. Det statliga stödet var dessutom avavgörande betydelse för regionernas egna satsningar påkultur. Regionala kulturpolitiska insatser ses numera somsjälvklara och viktiga delar av den samlade kulturpolitiken.Detta betonas också i direktiven till den pågåendekulturutredningen.I andra nordiska länder pågår utveckling av regionalfilmkultur. I har beslutat att NordnorskFilmsenter A/S i Honningsvåg skall betraktas som en''knutepunktsinstitusjon'' och som sådan erhålla 60 procentsstatsbidrag. Inom har initiativ tagits tillsamarbete även på filmens område.Då intresset för film- och mediaproduktion nu är såutbrett i hela och utbildningar och projekt startaspå många håll, finns det nu än starkare skäl att även denstatliga filmpolitiken tar sikte på insatser på regional nivå.Även filmkulturen måste regionaliseras. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regional filmproduktion.
mot · GH02Kr303 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt avtalet med staten skall Televisions ABssändningar vara avgiftsfinansierade. Villkoren föravgiftsfinansieringen slås fast i lagen om avgift för innehavav televisionsmottagare. Avgiftsfinansieringen fungerarmed stöd av nämnda lag i praktiken som en skatt på TV-tittande eftersom varje innehavare av TV-apparat ärbetalningsskyldig oavsett om tittandet sker på någon avSveriges Television ABs kanaler eller på andra TV-kanaler.Utöver finansiering via avgiftsmedel kan finansiera sina sändningar genom s.k.sponsring. Ett privat företag kan då helt eller delvis ersättaSveriges för kostnader förknippade medsändning från exempelvis ett idrottsevenemang. Detsponsrade företagets namn och logotyp kan exponeras förTV-publiken i anslutning till programmet. Villkoren försponsring anges i avtalet mellan staten och SverigesTelevision AB.Möjligheten till sponsring gör i praktiken till en aktör på den svenska reklamTV-marknaden. Ett företag kan väga kostnaden för attsponsra ett visst program sänt av ,och den goodwill en exponering ger av det egnavarumärket, mot andra möjligheter till TV-annonsering.Därmed uppträder i viss utsträckningsom en konkurrent till framförallt TV4 Nordisk Televisionäven på annonseringsområdet. Att beakta här är ävenSveriges Television ABs ensamrätt att finansiera TV-sändningar genom avgifter.Möjligheten till sponsring innebär att kan inrikta sina sändningar mot evenemangsom ger stora mängder tittare och därmed godasponsringsintäkter. Med gällande sponsringsvillkor harSveriges ett redskap till sitt förfogande somkan användas i konkurrensen om de höga tittarsiffrorna.Konkurrensanpassningen sker inom ramen för publicservice-ansvaret; en inriktning av Televisionsprogramproduktion, en gång definierad för att kunna ståsom motvikt till den kommersiella televisionens utbud.Med anledning av vad som beskrivits ovan och för attkunna säkerställa ett mångsidigt utbud av TV-program,inom ramen för ABs public service-ansvar, finns det anledning att undanta från möjligheten att sponsra TV-program enligtgällande regler för marksänd TV. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AB:smöjligheter att finansiera sändningar genom sponsring.
mot · GH02Kr304 · 1994-01-25 00:00:00 — Stöd till kulturen i , som består avHelsingborgs Symfoniorkester (), är en ideell föreningmed ändamål att upprätta och underhålla en fastsymfoniorkester som bedriver konsertverksamhet iHelsingborg med omnejd. Finansiering av verksamhetensker genom bidrag från kommunen, och frånstaten. För att täcka samtliga kostnader erhålles ocksåmedel genom ''sponsring'' på olika sätt. Kulturmedel frånstaten bör fördelas så rättvist som möjligt över hela riket.Det skall även ha en jämn fördelning mellan olika slag avkulturell verksamhet, till glädje och fromma för ossmedborgare. Det borde vara rimligt att kunna kräva ennågot mer rättvis fördelning av medel till kulturen än vadidag sker. Som känt är, stannar de största anslagen ihuvudstaden vilket inte kan anses vara rimligt. En översynoch omprövning bör ske.FördelningOm man jämför grundbidrag till HelsingborgsSymfoniorkester med andra orkestrar i landet, visar det sigatt färre grundbelopp tillfaller HSO. Detta trots att man tarett stort regionalt ansvar och har en kostnadseffektivverksamhet. Det borde vara bättre för musikalisk kvalitetoch möjlighet att spela flera verk, att satsa på de befintligaorkestrarna till en viss nivå. har härgått in och tagit ett avsevärt och bytande ansvar för attfinansiera sin orkester.FörslagEn rättvisare fördelning sett till antalet framträdandeoch publik borde ge HSO ett större antal grundbelopp ochbättre ekonomi. kommer gång på gång i strykklassvad beträffar fördelning av statliga medel. Vi måste slå vaktom att kulturen skall få sin rätta plats över hela landet.Det bör därför genom omfördelning av anslaget Bidragtill regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner (B 14) för symfoniorkesteranvisas medel till 11 grundbelopp utöver dem som utgår förinnevarande år. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till kultur i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare 11 grundbelopp tillHelsingborgs symfoniorkester genom omfördelning avanslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner (B 14).
mot · GH02Kr305 · 1994-01-25 00:00:00 — Regalskeppet förliste under slaget vidÖlands södra udde. Ett femtiotal ölänningar liksom störredelen av regalskeppets besättning på 850 man omkom.Redan vid tiden för lokaliseringen av regalskeppet var på för att söka efterKronan. på sydöstra delen av ön var dennaturliga utgångspunkten för hans efterforskningar. Efterett uppehåll återupptogs sökningarna i slutet av 1970-taletoch återfanns vraket efter i havet raktöster ut från byn. Hulterstad har därefter blivit centrum fördykningar på vraket. Dessa har pågått sedan1981.Trots att arbetet bedrivits finns mycketlitet i Hulterstad, som påminner om regalskeppet början av 1980-talet lät Föreningen placeraett ankare på Hulterstads kyrkogård. så att gravsättning kunde ske av de sjömän, somi vår tid tas upp från vraket. På kyrkogården vilar ocksåmånga av de män, som flöt i land på stranden vid Hulterstadefter förlisningen 1676. En minnestavla är också uppsattinne i kyrkan.Allt som tas upp från vraket har fått sin hemvist pålänsmuseet i , som även är huvudman fördykningarna. Fynden från Kronan är många ochsynnerligen intressanta. Det rör sig enligt uppgift om 10000-tals föremål av olika storlekar, alltifrån de mångaskeppskanonerna till befälets vackra servis och bestick.Inga av de bärgade föremålen är placerade på Öland.Någon utställning om regalskeppet har inte visatspå . Däremot har en vandringsutställning,som har turnerat runt på olikaplatser i världen, exempelvis , och nusenast . invigs en liknande utställningi av är den naturliga platsen för en permanentKronanutställning. Hit söker sig hundratusentals turisterför att njuta av sällsynta flora och fauna. SödraÖland erbjuder dessutom besökarna möjligheter attuppleva ''levande'' forntid på Eketorps borg. Borgen harårligen mer än 100 000 besökare. Fågelstationen ochfågelmuseet vid har också ett stort antalbesök. Dessa är inte bundna utan är väl sålivliga vår och höst . Det är en starksträvan från turistnäringen att förlänga säsongen, så att deninte enbart omfattar ett par sommarmånader.Kronan, denna juvel bland historiska minnen, hörhemma på . Fjorton somrars fynd på vrakplatsen vidHulterstad har inte kommit sydöstra till del, trots attområdet verkligen skulle behöva och väl skulle kunnaförvalta en sådan attraktion. Några planer på att knytafynden närmre vrakplatsen tycks emellertid inte finnas. Istället planerar att bygga ett nyttKronanmuseum i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en närmare utredningav förutsättningarna för ett Kronanmuseum på .
mot · GH02Kr306 · 1994-01-25 00:00:00 — Stöd till Folkrörelsernas konstfrämjande När Konstfrämjandet centralt gick i konkursväcktes tanken hos distrikten att bilda en nyriksorganisation. Folkrörelsernas konstfrämjande bildades.Organisationen som är partipolitiskt obunden har till syfteatt främja konstintresset genom konstbildning och andraverksamheter som leder till ökad konstdelaktighet samtkunskaper om och förståelse för bildkonsten och dessvillkor.Vid förra årets riksdagsbehandling av stöd inom bild-och formkonstnärsområdet anförde kulturutskottet bl aföljande:Utskottet anser att ansträngningar bör göras för att denkonstbildande och konstfrämjande verksamheten, som ärav stor betydelse både för konstnärerna och förkonstpubliken i hela landet, inte skall påverkas negativt avKonstfrämjandets konkurs.Utskottet förutsätter också att följerutvecklingen och att rådet inom ramen för sina disponiblaresurser söker finna utrymme för stöd till den fortsattaverksamheten på området. Utskottet förutsätter attregeringen inför /95 överväger i vilkaformer och i vilken omfattning det fortsatta statliga stödetskall ges till konstbildande verksamhet ochutställningsverksamhet för att den ska nå alla delar avlandet -- -- --I budgetpropositionen föreslår föredragande statsråd attbidraget till Organisationer inom bild- ochformkonstområde ökas med till 7 628 000kronor. Av föredragandens överväganden framgår attdenna ökning bör utgå till som utställningsersättning. Jag anser att ettanslag till det nybildade Folkrörelsernas konstfrämjande ärminst lika angeläget. bör därför avsätta 1 000 000kronor till Folkrörelsernas konstfrämjande. Medel böranvisas ur den ram som regeringen har till /95 i bilaga 12, B 2. Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om bidrag till Folkrörelsernas konstfrämjande.
mot · GH02Kr307 · 1994-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en egenavgiftsfond,61. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphovsmannakontot,362. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utställningsersättning,63. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utse representanter tillBildkonstnärsfondens styrelse,64. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behandling av frågan omersättning vid användning av musikalier på bibliotek,65. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphovsrättsliga frågor förmusiker, sångare, skådespelare, dansare ochartister,466. att med ändring av sitt tidigare beslututtalar att skall ha rätt att importera film förvuxenpublik,67. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nationell fond för särskiltvärdefulla kulturmiljöer,68. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning vid vidareförsäljningav konstverk,469. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturell jämlikhet,70. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distribution av fonogram,71. att hos regeringen begär förslag om enbibliotekslag.