mot · GI02U14 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen JordbrukspolitikenInledningResultatet i avtalsförhandlingarna påjordbrukspolitikens område innnebär att jordbruki princip ska vara anpassat efter EU:s gemensammajordbrukspolitik (CAP) direkt från det datum blirEU-medlem. Ett införlivande av svenskt jordbruk i CAPinnebär att ungefär nuvarande produktion inomvegetabilie- och animaliesektorn kan upprätthållas. På kortsikt kommer intäkterna från produktförsäljningen attminska medan intäkterna från direktstöd kommer att öka.Den gemensamma EU-budgeten kommer att bekosta ca77 % av de stödåtgärder som blir följden av en svensktillämpning av CAP. Det innebär i korthet att statens totalautgifter för jordbrukssektorn minskar vid ett medlemskap iEU.Strukturstöd, Norrlandsstöd och miljöersättningSedan ett år tillbaka pågår en reform av CAP i syfte attminska intensiteten i odlingen och därmed överskotten.Prisstödet till spannmål minskar medca i samband med en övergång från prisstöd tilldirektstöd. En produktionsbaserad arealersättning föreslåsockså för i EU-propositionen.För att lågproducerande områden såsom ochsödra skogs- och mellanbygder skall uppnå enlikvärdig ekonomisk bärkraft som de mer högproducerandeområdena, är det av största vikt att föreslagna ramar förNorrlandsstödet, strukturstödet i form av LFA (för mindregynnade områden) och miljöersättning inte naggas i kanten.En oro finns för att de föreslagna ramarna avseendedessa stöd inte följs. Till skillnad från övriga stöd tilljordbruket kräver dessa tre stödformer (Norrlandsstöd,strukturstöd och miljöersättning) nationellmedfinansiering. De besparingar som en ny (s)-regeringföreslår kan alltså endast ske vad dessa stöd anbelangar.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen slagit fast mål förjordbruket om ett öppet och varierat landskap/levandelandsbygd, mål för att minska växtnäringsläckaget ochriskerna vid användning av bekämpningsmedel samt måletatt bevara biologisk mångfald och kulturvärden ilandskapet. Om dessa målsättningar ska kunna uppfyllasmåste stödnivåerna vad gäller stöd till och skogs-och mellanbygderna ligga på minst dagens nivå. Vad gällerriksdagens ambition om en kraftigt utökad areal ekologiskodling samt en miljöanpassning av jordbruket i övrigt,måste stödinsatserna kraftfullt höjas från dagens nivå. Vivill därför betona vikten av att de föreslagna ramarna förmiljöersättning verkligen hålls. För att underlättafinansieringen av miljöersättningen är vi beredda att stödjaen höjning av miljöavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. En förutsättning för det är dock att enhöjning av dessa miljöavgifter innebär att inkomna medelåterförs till miljöarbetet inom jordbrukssektorn.Regeringen bör till återkomma med ettdetaljerat förslag till miljöprogram för jordbruket.Principer för arealsättningI propositionen slås fast vikten av att sommedlemmar i verkar för en förenkling och avregleringav den gemensamma jordbrukspolitiken. Därvid börbeaktas fördelen med att så långt möjligt få den önskadeeffekten genom en generell och över hela landet likaarealersättning, lika oberoende av gröda. I begreppet''gröda'' skulle i ett sådant system också vall ochgröngödsling ingå.Som medlemmar i övertar också CAP-reformens trädesprogram. Jag vill här peka på ev. negativakonsekvenser för det ekologiska jordbruket. Ekologiskagårdar med animalieproduktion använder en stor del avarealen (inklusive spannmålsareal) för produktion tillodling av eget foder. Ett trädeskrav skulle därför drastisktminska den areal som används för direkt avsalu avspannmål. Det skulle medföra att stora delar avavsaluspannmålen försvinner och åtminstone på kort siktriskera de gångna årens arbete med att bygga upp enmarknad för ekologiskt spannmål.Då ekologiskt lantbruk lever upp till CAP-reformensalla krav på en extensiv och balanserad produktion, bör detvara en angelägen uppgift för att få till stånd ensärregel för det ekologiska jordbruket som innebär att enanslutning till trädesprogrammet skall vara frivillig.MjölkregleringenVid ett EU-medlemskap skall tillämpa för mjölkkvoter. I EG infördes ett systemmed mjölkkvoter för att begränsa mjölkproduktionen ochupprätthålla priserna till producenterna. I enlighet medEU:s regelverk på området ska bl a fördela givenmjölkkvot på gårdsnivå (varje gård ges en leverans- ochdirektförsäljningskvot), införa ett system med superavgiftervid överproduktion samt upprätta ett kontrollsystem ochföra statistik. ger dock stor frihet att inomramarna utforma systemet med mjölkkvoter med hänsyn tillde speciella förutsättningar som gäller för varje land,exempelvis att skapa en nationell mjölkkvotsreserv attfördela till gårdar som expanderar, nystartar ellereffektiviserar.Enligt nuvarande förslag ska landet delas in i treregioner från norr till söder. Framtida omfördelning avmjölkkvoter ska i huvudsak äga rum inom regionerna.Avsikten med dessa regioner är att motverka attmjölkproduktionen flyttar från ''tillSkåne''. Men risken med nuvarande indelning ärfortfarande att framtida mjölkproduktion flyttar frånskogsbygd till slättbygd. För att motverka en sådanutveckling bör övervägas att dela in södra regionen i en''skogsbygdsdel'' och en ''slättbygdsdel''. Förslagsvis skullede gränser som föreslås gälla för södra nyttjas för att särskilja skogs- och slättbygd.Fri prisbildning eller administrativt fastställda priser?I propositionen tas nu ställning för att ej utnyttjademjölkkvoter (ex. när mjölkproduktion läggs ned) skallkunna överlåtas inom ramen för fri prisbildning.Alternativet -- att likt istället låta överlåtelser skeinom ramen för ett administrativt fastställt pris och däröverföringen av kvoter sker genom en myndighet, är enligtvår mening att föredra.Vid en fri prisbildning kan priset komma att sättas av deproducenter som köper kvantiteter för mindreavkastningsökningar. I en sådan situation kommer det friapriset på marknaden att motsvara marginalkostnaden för deproducenter som endast köper till en marginellkvotkvantitet. Detta kan leda till att nystartare och företagsom önskar genomföra större utökning får svårt att köpakvoter på marknaden vilket gör att strukturutvecklingenavstannar. Även om denna fördelning i viss mening kansägas vara effektiv är det inte givet att de mestbetalningsstarka också är de mest konkurrenskraftigaproducenterna. Ytterligare ett skäl att förordaadministrativt fastställda priser är de risker som föreliggeratt inom regionerna få en omfördelning avmjölkproduktionen bort från skogsbygderna -- däralternativ jordbruksverksamhet är starkt begränsad -- tillslättbygderna. En sådan utveckling skulle stå i strid medviktiga miljömål.Grundfördelning av mjölkkvoterI det förslag till grundfördelning (initial fördelning) avmjölkkvoter på gårdsnivå, föreslås en generell neddragningav mjölkproduktionen för alla och att det bästaproduktionsåret av 91, 92 eller 93 kan väljas som utgångsår.För de företag som nystartat eller utökat produktionenunder till ges möjlighet atttilldelas en kvot för den nya leveranskapaciteten istället förden faktiska produktionen under något av basåren.Förprövningsansökan för ny- eller tillbyggnaden skall varainlämnad före och vara slutbesiktigad föreden . Den kvot som tilldelas reducerasdessutom med en självrisk. Denna självrisk föreslås ökadesto närmare sista slutbesiktningen ägerrum. För perioden till den 31 december 1993föreslås självrisken bli för den totalamjölkkobesättningen. Denna höjs därefter permånad . Det är vår uppfattning atten mer ansvarsfull och generös hållning gentemotnystartare och de som utökat produktionen, bör visas.Förslaget innebär i princip att en gård som byggt ut medsamma procentsats självrisken ligger på, har självriskpå utbyggnaden! Rimligare hade naturligtvis varit att intelägga självrisken på hela mjölkkobesättningen utan på denutökade delen.Sveriges ambition vid förhandlingarna var att erhålla ennationell kvot om samt att individuellakvoter inte skulle behöva tillämpas. Bakgrunden tilldenna position var en önskan om att så långt möjligtundvika de negativa effekter som individuella kvoter harvad gäller strukturutveckling, administration m.m. Dettaska ses mot bakgrund av de förändringar som skedde under1980-talet och beslut. Budskapet beslutvar mycket tydligt: Se till att Du och är effektivtoch konkurrenskraftigt. För många innebar det att manvalde att lägga ner, för andra att söka öka sin effektivitetoch konkurrenskraft genom att planera för en utökning avproduktionsvolymen. Sådana beslut på en företagsenhet taremellertid en ansenlig tid att effektuera. Från utredning ochförslag om hur tillbyggnad skall ske till dess lån och firmorordnats, utbyggnad genomförts etc, tar det minst ettpar . På andra grunder har kds motsatt sig 1990 årsbeslut, men det handlar ändå om att minimera deolägenheter som har uppstått.I argumentationen för varför självrisken ska utformasenligt gällande förslag hävdas att lantbrukare länge känt tillatt en minskning av vårt lands mjölkproduktion kan blifallet vid ett medlemskap i och att därför nystartare ochutbyggare skall bära ett mycket stort ansvar för att vårtlands kvot kan hållas. Denna argumentation kan inte ansesvara rimlig med hänsyn till beslut och då det intenågon gång eller 1993 fastslogs att gårdskvoterskulle bli resultatet av förhandlingarna. Detta faktumställdes inför först i mars i år.Mot bakgrund av ovanstående är vårt förslag att dengenerella neddragningen av mjölkproduktionen ökas någotför att öka utrymmet för nystartare och utbyggare ochmöjliggöra en sänkning av självrisken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att anvisade ramar förmiljöersättning, strukturstöd och stöd till nordligt jordbrukbibehålls,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att återkomma med ettdetaljerat förslag till miljöprogram för jordbruket,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att höjda miljöavgifter kan tasut för att delfinansiera utvecklingen av ett hälsomässigt ochmiljömässigt ekologiskt bättre anpassat jordbruk,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU verka för en förenklingav CAP på så sätt att en generell och lika arealersättninginkluderande vall och gröngödsling prövas,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i EU verka för attträdeskravet för ekologiskt lantbruk blir frivilligt,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överföring av mjölkkvoterbör hanteras av inom ramen för ett systemmed administrativt fastställda priser,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att dela in södra mjölkregioneni en ''skogsbygdsdel'' och en ''slättbygdsdel'',8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka den generellaneddragningen av mjölkkvoter något för att öka utrymmetför jordbruksföretag som nystartat eller byggt utmjölkproduktionen fram till varvidden maximala självrisken bör minimeras till avseendeden utbyggda delen.