mot · GH02A245 · 1994-01-25 00:00:00 — Mot bakgrund av den dramatiska utvecklingen påarbetsmarknaden kan den sociala ekonomin bli ett mycketviktigt alternativ i sysselsättningspolitiken. Det förutsätterdock att man från samhällets sida vill satsa på denna sektor.Den sociala ekonomin är ett begrepp som används inomEU och betecknar de företag som styr efter demokratiskaprinciper och inte bara ekonomiska, som också ser till detallmännyttiga såsom exempelvis nya arbetstillfällen. Vårövertygelse om den sociala ekonomins roll grundar sig påett resonemang som knyter samman analysen om densvenska fulla sysselsättningen med analysen i EG:s vitbokför sysselsättning.Den fulla sysselsättningen i grundade sig på enutbyggnad av den offentliga sektorn ocharbetsmarknadsutbildningen. Det var arbetslinjen ipraktiken.I siffror innebar den att produktionen i mellan1970 och ökade , produktiviteten . Det ledde till en sysselsättningsökning med 25procent. kunde bibehålla sin fulla sysselsättning.I EG ökade produktionen med 81procent. Det ledde sysselsättningsökning medanarbetslösheten steg från till över 10procent.I ökade produktionen ,sysselsättningen . Arbetslösheten kundehållas på mellan 5 och 6 procent.Sverige och kunde alltså uppvisa mycket positivasysselsättningseffekter men med olika innehåll: i USAfrämst i den privata sektorn med jobb till låga löner och utansocial trygghet.För att återgå till arbetslinjen måste vi ha en hög tillväxtsom skapar arbetsplatser. Det innebär mångaarbetsplatser i arbetsintensiva företag. Det är en slutsats iEG:s vitbok. Det är också en slutsats som vi drar för attkunna återuppnå den fulla sysselsättningen.Men den offentliga sektorn som traditionellt ärarbetsintensiv skärs ner.Behoven finns. I talar man om nya behov isektorer som miljö, hälsovård, social omsorg, kultur,information. Det är behov som delvis av traditiontillgodosetts av den offentliga sektorn eller den socialaekonomin i Europa.Men riskerar allt fler människor att slås ut frånarbetsmarknaden. De har en låg utbildningsnivå eller felutbildning. Kvinnor och ungdomar är de som drabbas mestav de nya kraven på kunnande och den offentliga sektornsnedgång.Om vi inte snabbt kan få till stånd en ökad sysselsättningriskerar vi att hamna i en europeisk situation. Det ställerännu större krav på att vi kan slussa in folk påarbetsmarknaden i företag med hög arbetsintensitet.Vi accepterar inte en amerikansk modell. Den skulleinnebära kraftigt minskade löner och sämre sociala villkor.Vi inser att det inte längre helt går att förlitasig på den offentliga sektorn för att lösasysselsättningsproblemen.I pekar man på den sociala ekonomin sombryggan mellan de två arbetsmarknader som håller på attutvecklas. Genom den sociala ekonomin kan man få insvårplacerad och lågutbildad arbetskraft påarbetsmarknaden som man tillgodoser de behovsom finns.Den sociala ekonomin har andra mål än de privataföretagen. Den tar hand om människor som denär en demokratisk företagsform.Den sociala ekonomin kan förverkliga solidaritetenmellan de som har arbete och de som inte har arbete. Denär arbetsintensiv som den utbildar desvårplacerade att få ett högre arbetskunnande.LKU, lokala kooperativa utvecklingscentra, skall spelaen stor roll för att ta fram de nya arbetsplatserna. RRV:sundersökning visar att de arbetsplatser som skapas genomLKU görs till en mycket låg kostnad.Det krävs emellertid också att arbetsmarknadspolitikensresurser i stort används för att få till stånd dessa nyaarbetsplatser.I talar man om att reduceraarbetsgivaravgifterna för att sänka lönekostnaderna.Detta skulle också kunna användas som ett medel i denya kooperativa företag och andra företag som åtar sig attöka sysselsättningen och få in den svårplaceradearbetskraften på arbetsmarkanden. Starta-eget-bidrag,nyföretagarlån, ALU-pengar kunde användas för enutveckling av de nya företagen inom den sociala ekonomin.Man bör också utvärdera möjligheten att ackumuleraarbetslöshetsersättningen för omvandling till eget kapital ide nya företagen. Det har använts med stor framgång iSpanien till exempel för att skapa stabila arbetskooperativaföretag.En modell där man genom sänkta arbetsgivaravgifterstimulerar bildandet av nya kooperativa företag skulle inteinnebära några kostnader för det offentliga eftersom manändå utbetalar arbetslöshetsersättning och socialbidrag tillde arbetslösa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder inomarbetsmarknadspolitiken som främjar den socialaekonomin.