mot · GH02Ub56 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. bildades en rad nya universitet ochhögskolor i . I tillskapades fyrauniversitetsfilialer. De flesta nya högskolor och universitetute i fick rättigheter till och resurser för att bedrivaforskning och forskarutbildning. I fick endastuniversitetsfilialen i denna möjlighet och blev ettsjälvständigt universitet 1975. Filialerna i , Växjöoch blev 1977 självständiga högskolor. Dessa trehögskolor har mer än 6 000 studenter, dvs. fler än vad universiteten i ochUppsala hade under 1950-talet.Till skillnad mot de jämnåriga universiteten ute i Europahar de inte fått resurser för och rättigheter tillforskarutbildning, något som är en nödvändighet för attskapa och bibehålla en levande forskarmiljö och som är enförutsättning för akademisk utbildning. Trots atthögskolorna i , och alltså inte hartillgång till en fast forskarorganisation har de trehögskolorna genom samarbete med universitet och genomlokala initiativ byggt upp egna modeller för forskning.Dessa modeller präglas dock av ad hoc-karaktär.I 1977 års högskolereform slogs fast att samtligauniversitet och högskolor har ett nationellt ansvar och ennationell uppgift. I den praktiska verksamheten avspeglasdetta genom t.ex. riksrekrytering av studenter och ettlinjeoch kursutbud som ser till nationens intresse -- inte iförsta hand till regionens behov. Det är beklagligt att fråganom fasta forskningsresurser inte kunnat lösas. I etteuropeiskt perspektiv verkar det också orimligt atthögskolor av denna omfattning saknar resurser för ochrättigheter till forskning och forskarutbildning.Risken för en utarming av högskolorna, risken för en''regionalisering'', är också uppenbar om förslagen ipropositionen förverkligas. Innebörden i propositionensförslag är nämligen att de längre utbildningarna skakoncentreras till universitet och fackhögskolor. Övrigahögskolor ska enligt förslagen, ta på sig större uppgifterinom grundutbildning men i form av kortare utbildning ochi ett mer lokalt och regionalt sammanhang.Detta innebär en tydlig strukturförändring. 1977 årshögskolereform präglades av ett helhetstänkande och ettsynsätt där man slog fast att samtliga högskolor hade ettnationellt ansvar och en nationell uppgift. Dennakungstanke som varit bärande i svensk högskolepolitikförflackas om regeringens förslag antas av riksdagen.Regeringens förslag är i det långa perspektivet ett dråpslagmot de små och medelstora högskolorna som kommer attstagnera och enbart bli utbildningsanordnare för renyrkesutbildning.Utan långa akademiska utbildningar med reguljärforskningsanknytning och anknytning till deninternationella kunskapsutvecklingen kommer högskolornaatt utarmas och förlora den förnyelsekraft som hittillskännetecknat dem. Det är lätt att inse den negativa effektdetta skulle få. Den positiva utvecklingen av verksamhetenvid skulle med regeringens förslagavstanna.Vi motionärer vänder oss också mot de förslag ipropositionen som avser stiftelser för forskning vid mindreoch medelstora högskolor. Förslaget bygger påförutsättningen att näringslivet ska svara för hälften avkostnaderna för att medel ska tilldelas ut stiftelsen.Forskningen ska dessutom avse ett avgränsatforskningsområde. Detta innebär att forskning snävas inoch begränsas till den forskning som i ett kort perspektivkan nyttiggöras. Vi vänder oss mot detta synsätt.För att över huvud kunna förverkliga förslagetförutsättes dessutom ett regionalt starkt näringsliv. I ställetför att medverka till en regional utveckling är det troligt attförslaget leder till en regional utarmning. Vi menar att istället för insnävning och begränsning av möjligheter tillforskning måste de medelstora högskolorna tillförsäkrasfasta forskningsresurser som möjliggör en långsiktig ochhållbar utveckling.Med anledning av regeringens forskningspolitiskaproposition 1992/93:170 Forskning för kunskap ochframsteg samt inom ramen för den allmänna motionstideninlämnades ett antal motioner rörande inrättandet av ettrisk- och beredskapscentrum i Karlstad.I försvarsutskottets betänkande 1992/93:FöU 13,Forskning, behandlas frågan om inrättande av ett ''risk- ochberedskapscentrum'' i . Utskottet delar i alltväsentligt motionärernas syn på behovet av ökadforsknings- och utbildningsinsatser inom området ochanger:''Riskanalyser utgör grund för en rad bedömningar ochbeslut i beredskapsplaneringen och den fredstidaräddningstjänsten. Utskottet har erfarit att det inomSverige i den högre utbildningen inte förekommer någrasamlade insatser om risker och riskhantering. Inomforskning och utveckling är situationen inte mycket bättre.Sverige torde i dessa avseenden ligga efter de nordiskagrannländerna. Utskottet anser det viktigt med enförbättrad kunskapsbas för de riskbedömningar sombehöver göras i samhället samt en stabilare grund förinternationell samverkan inom området''.Efter det att behandlat motionerna om ettrisk- och beredskapscentrum i har iVärmland, och i en förstudie redovisat förutsättningarnaför hur ett sådant centrum skulle kunna byggas upp,finaniseras och verka.I förstudien föreslås att centret skall utgöra en nationellresurs med internationell inriktning och arbeta utifrån ettflervetenskapligt perspektiv. Centret ges en stark knytningtill som har lämplig inriktning ochvolym. Studien visar också att forskning och utbildninginom området i högsta grad är splittrad och illasammanhållen. En viktig uppgift för centret blir därför attbilda ett kvalificerat nätverk mellan de forskningsgruppersom arbetar inom landet och i våra grannländer. Centretföreslås bilda ett nav i ett sådant nätverk. I förstudienpresenteras också grunderna för en affärsidé för centret.Enligt denna bör verksamheten vid centret bedrivas inomtre områden, uppdragsverksamhet, utbildning ochforskning. Uppdragsverksamheten bör som framgår avnamnet finansieras av egen kraft och dessutom lämnatäckningsbidrag till övriga verksamheter. Utbildning börkunna finansieras inom befintligt system för högskole- ochuniversitetsstudier. För forskningen, som är själva motornför såväl utbildning som uppdragsverksamhet, krävs docksärskilda medel. För detta ändamål bör de inrättadestiftelserna för de upplösta löntagarfonderna samt de olikaforskningsråden känna ett ansvar.Förstudien gav tillräckliga incitament för att inleda en nyfas -- en etableringsfas -- i arbetet med ett risk- ochberedskapscentrum i . Höstens och vinterns arbetehar i hög grad inriktats mot att starta olika typer avverksamheter inom de bägge affärsområdena utbildnings-och uppdragsverksamhet. Som en följd av detta har ettsärskilt program utarbetats för akademisk utbildning medinriktning mot vid startar . Ett antal friståendekurser av uppdragskaraktär håller också på att utformas ochden första kursen startar . Forskning i formav uppdragsforskning har också påbörjats i centrets regi.Vid årsskiftet hade redan två projekt, som vardera omsätterca , påbörjats. Ytterligare ett par projektbefinner sig i startgroparna och arbete pågår med att skapaett forskningsprogram för riskfrågor. Programmet som börha en omfattning om ca 20--40 miljoner skall sedanligga till grund för ansökningar om medel hosforskningsråd, stiftelser etc. Programmet skall varatvärvetenskapligt, tillämpningsnära och kunna genomförasinom en tidsperiod . Programmet beräknasföreligga månad. Det finns alltså fog för att sägaatt Riskcentrum i verksamhetsmässigt redan äretablerat, även om det ännu inte erhållit en fast form.Arbete pågår för att inrätta stiftelsenRiskcentrum.Det hittillsvarande arbetet har befäst många av deslutsatser och idéer som det hittillsvarandeutvecklingsarbetet gett. Flervetenskapliga projekt sombedrivs i ett nätverk med forskare från olika högskolor ochuniversitet fungerar positivt och resultaten borde kunna blisärskilt intressanta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning vid de små ochmedelstora högskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambandet grundutbildning ochforskning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla former och metoderför stärkande av den nationella kompetensen vid landetsuniversitet och högskolor inom risk-, säkerhets- ochsårbarhetsområdet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att driva forsknings- ochutbildningsverksamhet för utveckling och hävdande avnationell kompetens inom såväl nordiska som övrigainternationella samarbetsforum, t.ex. och ramforskningsprogram,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svara för fortlöpandeutvärdering av forsknings- och utbildningsverksamhet inomrisk-, säkerhets- och sårbarhetsområdet.