mot · GH02Ub726 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt regeringsbeslut tillsattes enenmansutredning () med uppdrag att utredafrågan om behovet av en s.k. samvetsklausul ihögskoleförordningen. I direktiven sägs bl.a. att utredarenskall överväga om studenternas rätt att av religiösa, etiskaeller andra skäl vägra att delta i vissa obligatoriska momentär tillräckligt tillgodosedd i högskoleförordningen.En eventuell samvetsklausul i högskoleförordningen fårgivetvis konsekvenser även inom berörda yrkesområden.Den som inte har genomgått vissa utbildningsmoment kaninte heller utföra motsvarande arbetsmoment. Störst blirkonsekvenserna inom vården. De som driver kraven på ensamvetsklausul anser att många studerande önskar slippadelta i undervisning om aborter, spiralinsättning och attsätta blod.I dag fungerar det så att sjukvårdspersonal precis somalla andra anställda är skyldiga att utföra de arbetsuppgiftersom arbetsgivaren ålägger dem. har uttalatatt när det gäller sjukvårdspersonal så förutsätter man attarbetsgivarna tar hänsyn till de anställdas intressen ochförutsättningar i olika avseenden, precis som i arbetslivet iövrigt. Vidare gäller att läkare och annansjukvårdspersonal, som av etiska eller religiösa skäl harsvårt att delta i vissa verksamheter, inte skall vägramedverka då det är fråga om insatser för att undvika faraför patientens liv och hälsa. Detta förutsätter att personalenär utbildad för alla inom yrket förekommandearbetsuppgifter. Den allmänna uppfattningen inom vårdeni dag är att personal som av etiska eller religiösa skäl intekan utföra vissa moment inte skall söka till utbildningar sominrymmer just dessa moment. Skälet till denna uppfattningär patienternas rätt enligt hälso- och sjukvårdslagen till vårdefter behov. Om personalens samveten i stället skulle styravården så sätts patienternas rättssäkerhet ur spel. För attförhindra att detta skall bli resultat av en samvetsklausul såkommer det att krävas dubbelbemanning inom de delar avvården där det finns personal som inte har genomgått allautbildningsmoment.Risken är uppenbar att sjukvårdshuvudmännen inteklarar ekonomin med dubbelbemanning och därför kantvingas särskilja exempelvis abortverksamheten från denövriga gynekologiverksamheten. vi kommer att fåsärskilda abortkliniker och kanske läkare som enbart skallarbeta med aborter. Detta kommer att göra den delen avvården mycket utsatt, samt leda till utarmning avpersonalens arbete. Dessutom är det en klar risk att de somarbetar på abortklinikerna eller utför annat arbete som ensamvetsklausul kan legitimera avståndstagande från kankomma att framstå som samvetslösa.Den nu sittande utredningen om en samvetsklausulberäknas var klar . Utredningen tillsattesgenom ett regeringsbeslut, utan hörande av ellerexempelvis barnmorskeförbundet eller svensk förening förobstetrik och gynekologi. Med den beslutsordning sområder kan regeringen själv besluta att införa ändringari högskoleförordningen. Att införa en samvetsklausul ihögskoleförordningen kommer att få konsekvenser både påarbetsmarknaden och även i sjukvårdens organisation föratt inte hälso- och sjukvårdslagen skall sättas ur spel. Det ärinte rimligt att regeringen utan riksdagsbeslut själv beslutarom en så stor principiell förändring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte införa en samvetsklausuli högskoleförordningen.