mot · GH02A215 · 1994-01-25 00:00:00 — Hoten mot framtidenÖrebro län har ett mycket besvärligtarbetsmarknadsläge. Den öppna arbetslösheten ärrekordhög, . Det är 1,5 procenthögre eller 2 465 personer fler än förett år sedan. Vi har fortsatt mycket höga varseltal. Och detfinns en uppenbar risk att vi inte har sett botten på dettaännu. Trots en viss ökad orderingång för exportföretagen såkan inte det väga upp minskningen inom den offentligasektorn. Till det ska läggas att risk finns för ytterligarebetydande personalminskningar hos stat, landsting ochkommuner.Stora delar av näringslivet i länet har fortfarande storakonjunkturproblem och många har också kort- ochlångsiktiga strukturproblem. I basnäringarna har detrationaliserats, mekaniserats och datoriserats hårt undersenare år. Åtgärder som har varit nödvändiga och kommeratt vara fortsatt nödvändiga för att verksamheterna skakunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Detbetyder fortsatt minskning av industrisysselsättningen om viinte klarar att utveckla såväl de befintliga företagen som nyaföretag, produkter och metoder som bär in i framtiden.Regeringens indragning av pengar från kommuner ochlandsting har betytt uppsägningar runt om i länet.Kommunerna och har tvingats minskapersonalstyrkan. Människor har tvingas ut i arbetslöshetmed åtföljande bekymmer, oro och otrygghet. Deminskande statsbidragen till kommunsektorn får till följdatt utgifterna för arbetslöshetsersättning och socialbidragökar kraftigt.Det är för samhället i bästa fall ett noll-summe-spel, enrundgång med pengar som inte tjänar någon nytta. Men detär mera troligt att det är en ren förlustaffär församhällsekonomin. Sannolikt innebär det högrekostnader för samhället i stället för lägre, somfinansministern vill göra gällande. Vi vet att arbetslöshetskapar oro och otrygghet, ekonomiska bekymmer somskadar familjerna, barnen. Arbetslöshet leder till passivitetoch ökade risker för drogmissbruk och ohälsa.Vi har , i motioner frånsocialdemokraterna i länet, visat på möjligheterna. Vi harpekat ut projekt som skulle kunna ha gett meningsfulla jobbtill tusentals människor i länet. Arbeten som skulle leda tillökad utbildning, snabbare kommunikationer, bättreskolmiljö o.s.v.Vi socialdemokrater anser att det är en förödande politiksom regeringen nu för. Det är en uppgiven politik, en låt-gå-politik. Delar avnäringslivet slås successivt ut.Vi socialdemokrater vill i stället föra en möjligheternaspolitik. Fler platser i det reguljära utbildningssystemet ochfler som ges möjlighet till vidareutbildning i arbetslivet.Detta jämte en offensiv näringslivs- ocharbetsmarknadspolitik, som tar tillvara länets möjligheter,kommer att ge minskad arbetslöshet.Förutsättningen för att detta ska lyckas är att resursernai ekonomin kan vridas mot fler investeringar, att byggandetinriktas mot tillväxt, att utgifterna för passivt kontantstödkan bytas mot insatser i det reguljära utbildningssystemet,att länet genom bättre kommunikationer,kompetensutveckling och utvecklad arbetsorganisation kanbli effektivare.En möjligheternas framtidDet behövs nu en strategi för att minska arbetslösheten.Men den strategin är inte möjlig att åstadkomma med dennuvarande regeringen. En regering som styrs av ambitionenatt montera ner det svenska välfärdsamhället, öka klyftornaoch minska löntagarnas inflytande översamhällsutvecklingen kan aldrig åstadkomma en vändning iutvecklingen som tillgodoser hela befolkningens intressen.Sverige behöver en pragmatisk regering som är beredd attlyssna på näringslivet, de fackliga organisationerna och delokala och regionala företrädarna.I län har vi utomordentligt goda möjligheter attvända den nu nedåtgående spiralen. Men för det krävs enoffensiv politik som den nuvarande regeringenuppenbarligen inte är i stånd att åstadkomma.Örebro län är största vägskäl. Vi är landetsbefolkningsmässiga medelpunkt. Många små ochmedelstora företag med hög teknisk kompetens ochinternationell inriktning. Friskvårds- och hälsolän.Kunskapsföretag inom miljö- och kretsloppstänkande.Ett län med många små och medelstora företag med högteknisk kompetens och internationell inriktning harförutsättning att utvecklas i många riktningar. Forum försmåföretagarforskning är ett område som väl passar in ilänets framtida struktur. Vi har betydandetransportfördelar med våra järnvägar och vägar. Vårtcentrala läge i triangeln ----är enutomordentlig tillgång. som järnvägsknut ärredan idag en av de viktigaste knutpunkterna i landetbeträffande godstrafik och kan utvecklas ännu mer.Den höga tekniska kompetensen med internationellinriktning är viktig för att skapa bra förutsättning förnyföretagande. Likaså att ta tillvara den höga tekniskakompetensen och miljökompetensen iutbildningshänseende.Inom området hälso- och sjukvård finns det rikamöjligheter att utveckla länet till ett friskvårds- ochhälsolän. Vi har och där inte att förglömmayrkes- och samhällsmedicin, , Gymnastik-och , och Nyhyttan somresurscentrum för livskvalitet.Miljöhänsyn och kretsloppstänkande hör framtiden till.Där har vi , , , Frövifors,Aspa m.fl. Skogsindustrin i vårt län har kommit långt inommiljöområdet. Vi har möjligheter att utveckla lin- ochrapsodlingar för produktion av miljövänliga drivmedel.På handikappområdet är världsledandebeträffande teknik för att möjliggöra kommunikation för dehandikappade.Ett annat område där länet är i den ypperstavärldstoppen är mobil telekommunikation. iKumla tillhör här de världsledande på området.Högre teknisk utbildningÖkad konkurrenskraft för landet som helhet ställer kravpå en kraftig ökning av antalet högskole- ochforskarutbildade tekniker inom industrin. Vid högskolan iÖrebro genomförs nu civilingenjörsutbildning i samarbetemed i . Detta är en modell somborde vara intressant i arbetet för att åstadkomma enkraftig ökning av civilingenjörsutbildningen, även för demindre och medelstora högskolorna.Högskolorna bör vidare ges möjlighet att bygga ut dennuvarande mellaningenjörsutbildningen med ett tredje år.Det kan också finnas skäl att överväga etablering avännu en teknisk högskola i landet för att få till stånd en starkökning av antalet civilingenjörer. I detta sammanhang börförutsättningarna för en lokalisering till högskolan i framhållits ovan är strukturomvandlingen i länetexceptionellt stark och behovet av utveckling av nyföretagsamhet akut. Länet har en djup och diversifieradindustriell tradition och industribas, men befinner sig idagens strukturomvandling i en situation, där tekniskinnovation och stimulans är en förutsättning för långsiktigtillväxt och hög sysselsättning. En kraftig ökning av antalethögskoleutbildade tekniker inom länets industri är en avgrundförutsättningarna för detta. Länets, fortfarandestarka, industribas utgör en god förutsättning för etableringav ytterligare teknisk utbildning.Inom län finns teknisk forskning på högstainternationella nivå inom bl.a. och Regionsjukhuseti . bedriver kvalificerat utvecklingsarbeteinom miljöområdet. Mellaningenjörsutbildning och ovannämnd civilingenjörsutbildning finns etablerade i . IKarlskoga har kemiingenjörsutbildning startats.Länets läge i landets demografiska centrum skapar godaförutsättningar för riksrekrytering till högskoleutbildning.När planerad utbyggnad av snabbtåg genomförts kommerlänets ställning som kommunikationscentrum att stärkasytterligare.De studiesociala förhållandena i län är mycketgoda såväl vad avser bostäder som studiesocialaförhållanden i övrigt och möjligheterna att etablera en nyhögskola i god miljö.Framtidens tekniska utbildning kommer inte att varasnävt inriktad på traditionell teknik. Teknisk utvecklingförutsätter också betydande insatser av t.ex. ekonomi,kommunikationsvetenskap, språk och beteendevetenskap.Hög kompetens vid högskolan i inomsamhällsvetenskaper och humaniora skapar förutsättningarför den tvärfackliga förankring framtiden kommer att krävaav industrin.I särskilda motioner kommer mer i detalj länetsinfrastruktur att behandlas.Övriga åtgärderAffärsverkens policy för lokalisering och organisation ärstadd i förändring. Länet har gått miste om såvälarbetstillfällen som värdefulla kontaktytor ochkompetenser när verksamhet flyttat från länet. Det ärnaturligtvis en självklarhet att verksamheter som drivs isamhällets regi måste vara effektiv. Men kravet påeffektivitet måste hanteras på så sätt att allmänhetens kravpå service och de övergripande målen med verksamhetenkan bibehållas.Vi har upplevt en utveckling motökad decentralisering. Det har för det mesta varit positivt.Ansvar och befogenheter har flyttats närmaremedborgarna. Nya arbetstillfällen har kunnat skapas i delarav landet som haft en vikande sysselsättning. Och detkunnande som finns längst ut i en organisation har kunnattas tillvara på ett bättre sätt.Nu kan vi se en ökad strävan att centraliseraverksamhet. Det betyder att länet har förlorat en delverksamheter. Bakom dessa förändringar har vi kunnat se,utöver behoven att rationalisera, att en klarcentraliseringssträvan finns. Verksamhet flyttas inte sällantill huvudkontor eller platser där ledningsfunktioner ärplacerade. Det finns en uppenbar risk att det som skerför utvecklingen bakåt.Förutom det ovan anförda finns skäl att överväga ominte verksamhet där samhället har ett avgörande inflytandeborde skyddas från uppsägningar när arbetslösheten harnått sådana nivåer som vi ser. Det är ingensamhällsekonomisk förtjänst att skicka människor ut iarbetslöshet när det inte finns några arbeten att söka sig till.Formerna för arbetsförmedlingarnas verksamhet harutvecklats under en lång följd av år. harverksamheten i ökad grad varit inriktad på aktiva åtgärderför de arbetslösa. Från infördes en nyåtgärd som kallas arbetslivsutveckling (ALU) och somsyftar till att de arbetslösa ska hålla kontakt med arbetslivetpå olika sätt. Arbetslivsutveckling har betytt att mångamänniskor sluppit att bli utstämplade. Men i kölvattnet påALU så har det följt en del missbruk och feltolkningar avreglerna. Det finns därför mycket som tyder på att detta inteär en åtgärd som kan fungera på lång sikt, utan att densnarast behöver ersättas av åtgärder som leder till varaktigaarbeten med avtalsenlig lön.Det borde undersökas om möjligheten att ta ett samlatoch förenklat grepp över samhällets stöd tillregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Örebro län har möjligheter att vara ett försökslän där mansamlar alla resurser i en pott och försöker få ut mestamöjliga av de tillgängliga resurserna.Det finns också skäl att undersöka om det är möjligt attöka inriktningen på aktiviteter för de arbetslösa underarbetslöshetsperioden. Allt i syfte att motverka passivitet,risker för drogmissbruk och ett allmänt utanförskap isamhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser för att stärkanäringslivet i län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att kortsiktigt lindraeffekterna av lågkonjunkturen och strukturkrisen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förhindra uppsägningar ioffentliga sektorn under nuvarandearbetsmarknadssituation,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av aktiva åtgärder förarbetslösa,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en mer flexibelanvändning av de arbetsmarknadspolitiska medlen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslivsutveckling,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre teknisk utbildning iÖrebro län.