mot · GH02Ub722 · 1994-01-25 00:00:00 — Högre utbildning och forskning Utbildningssektorn är inne i en omfattandeförändringsprocess där styrsystemet utvecklas i riktning motdecentralisering. Både kvantitativ och kvalitativupprustning sker. Flera viktiga strategiska beslut har fattatsunder mandatperioden. Dit hör t.ex. beslut om nyhögskolelag, nytt resursfördelningssystem, ökat antalutbildningsplatser, ökade satsningar på forskning medutskiftande av ca från löntagarfondernasamt ny läroplan för grundskola och gymnasieskola somförstärker elevernas grundkunskaper. Ökade satsningar pådet tredje gymnasieåret och vuxenutbildninggenomförs. Ytterligare medel satsas på att erbjudaungdomar påbyggnadsutbildningar.Trots ett besvärligt statsfinansiellt läge med storabesparingskrav har regeringen hävdat betydelsen avutbildning. I det läge som vi nu befinner oss i med högarbetslöshet är behoven av utbildning särskilt stora.Centern har visat att satsningar på utbildning är det mestkostnadseffektiva sättet att använda inte bara de resursersom normalt står till utbildningens förfogande utan ävenarbetsmarknadsmedel.Utbyggnaden av den högre utbildningen ochforskningen följer en linje om högsta möjligaambitionsnivå. De beslut om fler högskoleplatser somhittills fattats innebär att vi kommer att ha ca50 000 fler studenter inom den högre utbildningen. Detta ärbåde kortsiktigt och långsiktigt viktiga strategiska åtgärder.Det innebär på kort sikt att ungdomar kan studera iställetför att, som alternativet ser ut , gå arbetslösa.Långsiktigt innebär det att dessa har en högrekompetensnivå och att vi som nation har en bättreutbildningsstandard.Det finns ett stort behov av arbetskraft med högreutbildning. vet vi att det för tillfället är tveksamtom befintliga högskolor och universitet kan ta emot flerstudenter utan ytterligare investeringar.Kunskapens betydelse för utveckling och förändring äroomtvistad. Det är därför viktigt att denna utveckling intekoncentreras till ett fåtal regioner.DecentraliseringEtt decentraliserat utbildningssystem med hög kvalitetoch närhet till utbildning förutsätter att de mindre ochmedelstora högskolorna ges förutsättningar att utvecklas.De mindre och medelstora högskolorna står förmycket av den dynamik och utveckling som sker inom olikaregioner. Dessa har av antalet studerande menendast av resurserna. Med en bättre fördelning avekonomiska insatser och forskningsresurser skulle dessahögskolors betydelse, både för den nationella och denregionala utvecklingen, mångfaldigas.Många av dessa högskolor har nått en betydandestorlek vad gäller antal studenter, antal disputerade läraresamt har en betydande bredd i sitt utbildningsutbud. Det ärviktigt att poängtera att grundutbildning och forskning hörihop. Genom aktiva forskare skapas en närhet till forskningvilket dels leder till ökad kvalitet i utbildningen, dels till attrekryteringsbasen till forskarstudier breddas.Den kraftiga utökningen av antalet studerandemotsvarar gott och väl det antal studerande som finns vidnågot av våra större universitet. Man bör dra slutsatsen avdetta och gå vidare. Det är nu en nödvändighet att bygga utminst en högskola och ge denna status av universitet.Förslagsvis bör någon av de f.d. universitetsfilialerna nu gesstatus av universitet. Vid de f.d. universitetsfilialerna finnsen betydande bredd både i kompetens ochutbildningsutbud. Här finns även en väl fungerandeinfrastruktur med god studiesocial miljö ochforskningsmiljö. Det är vår uppfattning att investeringarhär ger större effekt än motsvarande investeringar vid någotav våra universitet.Tillgången till en decentraliserad infrastruktur avkvalificerad utbildning och forskning kommer att bli en alltviktigare del i regionernas infrastruktur och bidrar därmedtill regionernas framtida utveckling.Vi vet av tillgänglig statistik att det inom de regioner därnärheten till högskola/universitet är bristfällig, är andelenhögskoleutbildade lägre. Om regionerna skall kunnautveckla sitt näringsliv är det synnerligen påkallat attutbildningsstandarden utvecklas.Kostnaderna för ett nytt universitet kan finansieras inombefintliga anslag. Kostnaderna för årsstudieplatser ellerhelårsprestationer finns upptagna i budgeten. Vidare finnsdet en inte obetydlig del kvar av löntagarfondsmedlen attfördela. Hela landets näringsliv och offentliga sektor harbidragit till löntagarfonderna. Därför bör dessa medelanvändas för en fortsatt decentralisering och utbyggnad avden högre utbildningen och forskningen och företrädesvisfördelas till de mindre och medelstora högskolorna.Ny teknikI ett nationellt enhetligt högskolesystem, vilket centernvärnar, är det ytterst viktigt att alla högskolor fårförutsättningar att utvecklas. Om inte, riskeras ensegregering mellan de stora lärosätena och de mindre. I ettsystem där utbildningsanordnarna skall konkurrera omstudenterna är konkurrensneutralitet ett grundvillkor.Inom har vi länge förespråkat fastaforskningsresurser till de mindre och medelstorahögskolorna. Tyvärr har vi inte fått gehör för dennauppfattning. Storskaligheten har varit gällande och man harhävdat vikten av en ''kritisk massa'' för att säkerställa breddoch kvalitet i forskningen. Detta resonemang håller intelängre. Utvecklingen har gått väg. Med den nyadatatekniken och utvecklingen inomtelekommunikationsområdet, framför allt medanvändandet av fiberoptik, kan helt nya nätverk byggasupp. Denna utveckling kommer att accentueras.Samverkan mellan högskolor och universitet, nationellt ochinternationellt, reducerar de geografiska gränsernasbetydelse. Forskare kommunicerar lika enkelt med sinakollegor vid ett utländskt universitet som med kollegor isamma korridor.Den ''kritiska massan'' består av internationellainformationsdatanät. Dessa elektroniska motorvägarkommer att öka i betydelse. I motsvarande grad minskarbetydelsen av rent faktisk geografisk placering till en ort. har denna teknik fått stort genomslag undersenare år.Det är inte på något sätt så att de störstaforskningsmiljöerna alltid är de som producerar bäst ellermest material. Exempelvis är ochKTH de kanske mest effektiva . Internationellt är demest framstående universiteten betydligt mindre än vårastörsta svenska, så har t.ex. knappt 10 000studenter. Istället är det tillgången och tillgängligheten avinternationella nätverk som är av avgörande strategiskbetydelse.KvalitetssäkringDen nya tekniken eliminerar gränserna och görkommunikationen global. Den rent faktiska geografiskaplaceringen minskar i betydelse. De resurser som samhälletfördelar för forskningsändamål måste kanaliseras efterdelvis nya principer. Framför allt måste kvalitetsaspekten fåen större betydelse.Förstärkning och utbyggnad av forskning vid de mindreoch medelstora högskolorna får inte göras utan att tillbörligkvalitet kan säkras. Vi har de instrument som behövsför denna utvärdering. har att utvärdera,granska och rekommendera vilka högskolor somkvalificerar sig för att utfärda magisterexamen. I detuppdraget ingår flera parametrar för att säkerställa en godkvalitet.Magisterexamen om 160 poäng med fördjupning på 80-poängsnivå innebär en början på forskarutbildning eller gerforskarbehörighet. Högre examina bör ha större inslag avvetenskaplighet vilket innebär aktiva forskningsmiljöer.Om en högskola medges rätten att utfärda magisterexamenbör detta även rendera i fasta forskningsresurser om kravetpå forskningsanknytning och vetenskaplig grund skall hanågon relevans. Det kan ju knappast förväntas att enhögskola skall kunna ge forskarutbildning om man inte harmedel för detta.Forskningsanknytning innebär att utbildning ochforskning är förenade i samma organisatoriska struktursamt att lärare som undervisar är aktiva i forskningen ochatt forskare deltar i undervisningen. Forskningsanknytninginnebär vidare att studenter får tillfälle att komma i kontaktmed en levande forskningsmiljö.Riksdagen har ställt sig bakom principerna i prop.1992/93:1 ''Frihet för kvalitet'', sid. 27 där följande anförs:''I högskolelagen bör vidare anges att verksamheten skallbedrivas så att ett nära samband finns mellan forskning ochutbildning... Ett nära samarbete med forskning inom ettområde som är av betydelse för grundutbildningen börsjälvfallet eftersträvas. ''Vi förespråkar ett enhetligt anslag för utbildning ochforskning där forskningsanslagen differentieras beroendepå vilka examensrättigheter högskolan har. De högskolorsom granskat och som godkänts avregeringen för utfärdande av magisterexamen har nått ensådan bredd och ett sådant djup i sin verksamhet att de kanbedriva forskning på eget ansvar inom dessa områden.ForskarutbildningRiksdagen har ställt upp målet om fördubbling av antaletdisputerade fram . Vidare att alla som gårforskarutbildning skall ha doktorandtjänst.Det är färre som går vidare till forskarutbildning från demindre och medelstora högskolorna. Intresset för att gåvidare till forskarutbildning grundläggs genom attstudenterna har möjlighet att ta del av aktivaforskningsmiljöer samt personkontakten mellan studenteroch forskare. Om vi skall nå målet om fördubblat antaldisputerade behöver fler rekryteras till forskarutbildningfrån dessa högskolor. Förutsättningarna för att fortsätta tillforskarutbildning måste vara lika goda vid högskolor somvid universitet.Stora pensionsavgångar bland forskare ochuniversitetslärare är att vänta framöver. Långsiktig strategiför kompetensförsörjning är en förutsättning för att klaradet behov som finns och som kommer att accentueras. Idaghar av arbetskraften forskarutbildning. Behoven avfler disputerade är inte endast en fråga om att klarakompetensförsörjningen inom högskolan utan handlar ävenom att det behövs komptensförstärkning inom flera andrasamhällssektorer som t.ex. näringsliv, gymnasieskola,rättsväsendet och inom förvaltningsväsendet i övrigt.Incitamenten till forskarkarriär måste förbättras.Karriärmöjligheterna för universitetslärare bör lösas, t.ex.bör universitetsadjunkter som disputerat automatiskt bliuniversitetslektorer. Vidare bör alla lektorer medprofessors kompetens förordnas som professorer.Förbättrade möjligheter för universitetslärare att forskaparallellt med undervisning är angeläget.Ökade möjligheter för disputerade att stanna kvar ochfortsätta sin forskarkarriär kan åstadkommas genom att flertjänster som forskarassistenter inrättas. har viproblem med att dessa tjänster blir färre. Det är först när enperson disputerat som denne är godkänd forskare i egentligmening. Det bör vara angeläget att de som disputerat kanfortsätta med forskning och/eller undervisning även efterdisputation.Regeringen bör låta utreda förutsättningarna för attunderlätta för universitetslärare att forska parallellt medundervisning samt utreda förutsättningarna förtjänstutveckling enligt vad som ovan anförts.FakultetsorganisationFakultetsorganisation av är betingad av historiskaomständigheter. Det är inte säkert att denna organisation är den mest rationella. Metodutveckling, nyadiscipliner och ämnen har tillkommit och tillkommereftersom. Inom andra sektorer är det naturligt attorganisationen ändras när verkligheten och verksamhetenförändras. Så borde vara fallet även vad gäller den s.k.fakultetsorganisationen. Ett exempel på detta är dentvärvetenskapliga forskning som har utvecklats. Det bör nuutredas om fakultetsorganisationen är den bästa eller omden bör förändras eller kompletteras. Utredningen bör varaklar till nästa forskningspolitiska proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av minst ett nyttuniversitet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att löntagarfondsmedel böravsättas för forskning vid de mindre och medelstorahögskolor som erhållit rätt att utfärda magisterexamen,3. att hos regeringen begär en utredning omuniversitetslärarnas möjligheter till forskning parallellt medundervisning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avfakultetsorganisationen.