mot · GH02U707 · 1994-01-25 00:00:00 — Kärnkraftssäkerhet m.m. i närområden I har ett antal socialdemokratiskaledamöter väckt flera medlemsförslag angåendekärnsäkerheten i nordområdena.Ett förslag (A 1007/m) tog upp riskerna för atomvapen,kärnkraftsanläggningar och atomdrivna fartyg inordområdena samt framhöll behovet av förpliktande avtali internationella fora, bl.a. och , om hanteringav atomavfallet från såväl civil som militär verksamhet.Förslaget anförde bl.a. att en av världens störstakoncentrationer av kärnvapen, kärnkraftsanläggningar ochatomdrivna fartyg finns i Kolaområdet liksom en betydandeflotta av atomdrivna fartyg. Utöver fartyg i drift ligger ettbetydande antal äldre atomdrivna fartyg i området. Vidarepåpekades att de två äldsta av de fyra reaktorerna vidkärnkraftsverket på är av samma typ somreaktorerna i kärnkraftverket i , vilket stängts1990 efter fastställandet att rimliga säkerhetskrav inte varuppfyllda.Förslaget erinrade även om att betydande mängder avradioaktivt avfall har dumpats i Barents- och Karahavenoch att det utgör ett allvarligt säkerhets- och miljöhot. Detframhöll att det tidigare har använt delar avområdet till kärnfysiska provsprängningar. Spridda på olikabaser finns tusentals atomstridsspetsar.Förslaget fick brett stöd i den nordiskaremissgenomgången och av nordiska sakkunniga. Isamband med behandlingen av förslaget fick miljöutskott en ingående redovisning av arbetet medatt kartlägga dumpat radioaktivt material i ochlagringen av sådant material i ankrade fartyg. Härvidframhävdes bl.a. vikten av det norsk-ryska samarbetetliksom den betydelsefulla roll kunde spela.Miljöutskottet betonade i sitt betänkande särskiltbetydelsen av att bindande internationella avtal ingås omkärnsäkerhet och avfallshantering vid såväl civil som militärverksamhet. Utskottet anförde också att de nordiskaländerna på svenskt initiativ vid tidigare tillfällen väcktförslag härom bl.a. i . Bl.a. väckte , stött avFinland och , , förslag om utarbetande aven global konvention om atomsäkerhet ochavfallshantering. Enligt utskottet var det av yttersta vikt attde nordiska länderna fortsatte att driva frågan inte minstmot bakgrund av oroande rapporter om riskerna förspridning av kärntekniskt material från det gamlaSovjetunionen.På miljöutskottets förslag antog vid sinsession den 9--i enrekommendation (nr 47/1992) till Nordiska ministerrådetatt följa upp och koordinera nordisk aktivitet och nyainitiativ vad gäller kärnsäkerhet inom ramen förinternationellt pågående samarbete,att med kraftfullfölja arbetet med att minska riskerna från atomdrivnafartyg, på fartyg lagrat material samt dumpat material iIshavet samt,att fullfölja ansträngningarna att få tillstånd bindande internationella avtal om kärnsäkerhet ochhantering av avfall från all civil och militär verksamhet.I ett annat socialdemokratiskt medlemsförslag (A 1020/m) föreslogs en rekommendationtill de nordiska ländernas regeringar ''att snarest igangsætteet fælles projekt for umiddelbar afhjælpning af de mestpresserende sikkerhedsproblemer ved kernekraftværkernai Sosnovy Bor og inden for en samlet ramme på 600MDKK''. I remissvaren, bl.a. frånsäkerhetsmyndigheterna, framhölls nödvändigheten avomedelbara insatser för att avvärja de allvarligastesäkerhetsriskerna. Kostnaderna härför uppskattades tillomkring 200--per reaktor.I medlemsförslaget A1034/m av m.fl. ''omfortsatta ansträngningar för att förbättra kärnsäkerhetensamt åstadkomma effektiv och miljöriktig energiförsörjningi närområde'' hemställdes att ''Nordiska rådetrekommenderar att med kraft fortsätta ansträngningarna att förbättrakärnsäkerheten i Nordområdena och samt att fåtill stånd bindande internationella avtal om strikt kontrollav all kärnteknisk verksamhet, civil såväl som militär,rekommenderar att överväga möjligheterna till stöd för en effektiv ochmiljöriktig energiförsörjning m.m. i Östersjö- ochNordkalottområdet i enlighet med vad som anges rekommenderar de nordiska ländernasregeringar att ta initiativ till en offensiv i lämpliga formeri syfte att förbättra den energirelaterade miljösituationen iNorden, Östersjö- och Nordkalottområdet samt rekommenderar de nordiska ländernasregeringar att ta initiativ till framtagande av realistiska alternativ tillde miljöfarliga anläggningar i , S:t Petersburg- ochKolaområdet man eljest tvingas hålla i drift. ''Förslagsställarna framhöll att det i ett andra steg, inomden närmaste tioårsperioden, skulle krävas omfattandeombyggnader. Dessa kostnader skulle emellertid sannoliktnärma sig kostnaderna för byggande av nya anläggningarmed annan teknik, t.ex. gaskraftverk, utan att rimligasäkerhetskrav ändå med säkerhet skulle kunna uppfyllas.Vi påpekade bristen på alternativ till elförsörjning i deberörda områdena, liksom att även andra anläggningar iområdet, baserade på bl.a. oljeskiffer, olja och (brun)-kolutgör allvarliga hälso- och miljöhot. Vi framhöll också attde föråldrade, illa underhållna och ytterst ineffektiva elochenergisystemen leder till omfattande energiförluster medallvarliga negativa effekter för ekonomin, produktion,transportsystem och sysselsättning.För att beslut i avgörande säkerhetsfrågor inte skullebehöva fattas under tvång borde förutsättningar snarastskapas, enligt förslaget, för jämförelser och val mellanomfattande ombyggnadsinvesteringar och investeringar inya anläggningar. måste omedelbara insatsergenomföras för att förbättra säkerheten i de kraftverk somär i bruk fram till dess att nya anläggningar hunnit uppförasoch tas i bruk. Parallellt med insatserna att minska riskernai existerande anläggningar borde möjligheterna undersökasatt bygga upp såväl nya energisystem som ävenersättningsanläggningar samt att bygga upp ett samarbetemed Nordel. Basen i våra grannländers framtidaenergiförsörjning kunde med fördel vara inhemskabränslen, utnyttjade på ett ur miljö- och energisynpunkteffektivt sätt.I medlemsförslaget åberopades även tankegångarframlagda inom ramen för den nordiska arbetarrörelsenssamarbetskommitté ():''På energiområdet kan en gemensam politik skapas ifallkärnan -- de nordiska länderna -- kan finna en gemensamenergipolitik. Här börgasnäten knytas samman genom engasledning från till södra och vidare tillBaltikum de nordiska, de västeuropeiska och de östligaeldistributionsnätet knytas samman efter modell av Nordelresurser för stöd till energibesparande investeringarskapas. ''Vidare åberopades rapporten ''Sätt i arbete'' därman påvisat möjligheterna och behovet av miljö- ochenergiinvesteringar för att förbättra miljön ochskapa arbete och tillväxt.Slutsatsen, enligt förslaget, var att alternativaenergibärare liksom ett kraftfullt energisparprogram iförening med förbättring av energianläggningarnasmiljöstatus måste övervägas. På grund av dengränsöverskridande karaktären hos de miljöpåverkandeutsläppen fann vi det angeläget att pröva möjligheten, attför , Östersjö- och Nordkalottområdet etablera enutsläppsregim av modell enligt ;en utsläppsregim som skulle gagna och styra insatserna förbättre miljö till områden och sektorer där de från ettsamhällsekonomiskt perspektiv gör mest nytta.De föreslagna insatserna skulle självfallet krävaekonomiskt och tekniskt stöd utifrån men samtidigtinnebära omfattande årliga besparingar för industri,transportsystem, hushåll och offentliga lokaler. Ettunderlag borde sålunda tas fram utvisande tidsplaner ochkostnadsberäkningar för ett nytt el- och energisystem.Utöver koordinerade insatser och samordnat stöd från denordiska länderna borde även undersökas eventuelltdeltagande av internationella finansinstitut t.ex. NIB,och Världsbanken.Samtliga nordiska remissinstanser ansågsäkerhetshöjande åtgärder nödvändiga parallellt med ochoberoende av satsningar för att utveckla nya energikälloroch åstadkomma ett bättre energiutnyttjande.Vid sin behandling av förslaget instämde miljöutskottet iförslagsställarnas målsättning och på miljöutskottets förslagantog vid sin session den 8--10 november1993 i en rekommendation (nr 29/1993) tillNordiska ministerrådet''--att med kraft fortsätta ansträngningarna att förbättrakärnsäkerheten i nordområdena och samt att fåtill stånd bindande avtal om strikt kontroll av allkärnteknisk verksamhet, civil såväl som militär,att överväga möjligheterna till stöd för en effektiv ochmiljöriktig energiförsörjning m.m. i Östersjö- ochNordkalottområdet i enlighet med vad som anges imedlemsförslaget ovan''.De nordiska ländernas regeringar rekommenderadesockså (nr 30/1993)''--att ta initiativ till en offensiv i lämpliga former i syfteatt förbättra den energirelaterade miljösituationen iNorden, Östersjö- och Nordkalottområdet, samtatt ta initiativ till framtagande av realistiska alternativ tillde miljöfarliga anläggningar i Baltikum-, S:t Petersburg-och Kolaområdena man eljest tvingas hålla i drift,att, föratt förhindra att kunskap om kärnvapenproduktion sprids,stödja pågående projekt med uppbyggande avforskningscentra där forskare i , vilka tidigaresysslat med utveckling och produktion av kärnvapen, kanges alternativa arbetsuppgifter,att stödjaomställningsprojekt och ta initiativ för att underlättaövergången från kärnvapenproduktion till civil produktion,samtatt aktivt verka i nedrustningsprocessen och stödjautvecklandet av säkra metoder för destruktion avkärnvapen samt etablerandet av som enkärnvapenfri zon''.Inom ramen för det nordiska samarbetet pågår såledesen aktiv verksamhet för att komma till rätta med de enormakärnsäkerhets- och energiförsörjningsproblemen i våranärområden. Detta nordiska samarbete grundar sig på ochutgör summan av de enskilda ländernas politiska vilja ochstöd. En fredlig och bärkraftig samhällsutveckling i Nordenmed närområden förutsätter ländernas gemensamma,kraftfulla insatser.Det är av yttersta vikt att aktivt bidrartill genomförandet av här beskrivnarådsrekommendationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i nordiskt samarbetemedverka till genomförande av åtgärder för förbättradkärnsäkerhet samt effektiv och miljöriktigenergiförsörjning i närområden.