mot · GH02Jo232 · 1994-01-25 00:00:00 — Allmän inriktningMedlemskapet i EU innebär en nödvändig anpassningtill den gemensamma jordbrukspolitiken, CAP. En sådananpassning måste även innefatta harmonisering av skatteroch avgifter så att konkurrensen sker på lika villkor. Framtill dess bör inte ensidigt sänka gränsskyddet.EU bedriver en starkt reglerad jordbrukspolitik.När erhållit medlemskap bör vi inom EU fortsättaatt verka för en avreglerad jordbruksmarknad.Verksamheten skall ske på affärsmässiga grunder ochföretagens vinst och förlust skall få kvittas mot andrainkomstslag i likhet med andra företag. Produktionen skastyras av konsumenternas önskemål på en konkurrensutsattmarknad. Jordbruket ska således producera det sommarknaden efterfrågar men måste , i samklangmed nationella och internationella forskningsinstitut, satsapå utveckling av nya grödor, nya produkter och ny teknik,där stor hänsyn skall tas till krav på hälsosamma ochmiljövänliga produktionsmetoder.Jordbruket och dess närstående näringar fungerar sommotor för verksamheten i glesbygden. Det är därförnödvändigt att skapa goda förutsättningar för dessutveckling och fortbestånd. Inom EU kommer man troligenatt tvingas dra ner budgeten för stöd till s.k. LFA-områden, dels pga att önskad utjämning har skett och delsav ekonomiska skäl. Den svenska regionalpolitiken börinriktas mot att skapa konkurrenskraft för landsbygdengenom att utnyttja dess specifika fördelar med tonvikt påkostnadseffektivitet och småskalighet.Ett kostnadseffektivt jordbruk ger det bästautgångsläget oavsett vilken riktning jordbrukspolitiken iEU tar. Det är även den enda säkra garantin för att kunnabehålla ett livskraftigt jordbruk med kraft nog att fortsättaleverera råvaror till den svenska livsmedelsindustrin.Den svenska livsmedelsindustrins monopolistiskaorganisation i kombination med handelns oligopol ärkonkurrenshämmande. Det är nödvändigt att bryta dennaökande tendens i syfte att uppmuntra istället för att, somofta sker , kväva nya friska initiativ från enskilda ochföretagare.Den i stigande efterfrågan på ekologiskt odladelivsmedel och även animalieprodukter bör utnyttjas.Sverige har redan ett visst försprång genom vårt geografiskaläge samt vår högre generella standardnivå. Den delvisomställda marken som utgör extensivt bete förstärkerdenna position, eftersom den lättare än annan mark kan tasi bruk för giftfri odling. Här finns en nisch som börexploateras i den takt marknaden växer. Det ankommeremellertid på branschen eller enskilda företagare att ta egnainitiativ.Jordbruket spelar även en viktig roll för bevarande avkulturlandskapet. levereras förutom livsmedeldessutom industriråvaror, biobränsle, dieselersättning ochliknande. Det svenska lantbruket och därmed glesbygdenbefinner sig dock i en fas av omdaning. Alltflerjordbruksföretag kommer framöver att i högre utsträckningbli beroende av sidoinkomster som till exempel turism,energi och hantverk. Bondens roll kommer att ändras frånren produktion till en situation där den uttaladeföretagarrollen betonas mer . Därför kommer nyakrav att ställas på forskning och undervisning inomjordbruks-, hortonomoch landskapsutbildningen. Dettakan särskilt gälla små enheter som inte ger tillräckligutkomst för en heltidssysselsatt och där det finns småmöjligheter att vara så kallad fritidsbonde.Lantbruksskolorna bör därför utvidga sitt utbud till attomfatta dessa frågor.Skogen kommer att spela en än viktigare rolli en värld som snabbt avskogas. Såväl massa- somvirkesindustrin kommer att behöva mer råvaror. Ensatsning på skog , kan därför ge betydande exportintäkterlängre fram. Vi måste acceptera att skogsbeväxt areal ökarpå bekostnad av åkerareal.2. Förslag till ändring av budgetanslagenB. Jordbruk och trädgårdsnäringBönderna bör betraktas som privata småföretagare. Debör ha tillgång till bl.a. riskvilligt kapital, innovationsstöd,kvittning av underskott i förvärvskälla mot inkomst avtjänst, avsättning av vinst till periodiseringsfond och andranäringspolitiska program på samma villkor som andrasmåföretagare. Nedanstående förslag till ändring avbudgeterade anslag syftar dels till en sådan rättvis ordningdels till allmän besparing av statens medel.Trädgårdsnäringen har en annan karaktär med specifikaproblem. De härstammar inte bara från trädgårds- ellernäringspolitiken utan har ofta arbetsmarknadsmässigaorsaker. Om skall behålla denna sektor, behövs ettnytt tänkande som ger svenska trädgårdsmästare sammakonkurrensvillkor som deras kolleger i . Viåterkommer till denna fråga i annat sammanhang.Det kan finnas samordningsvinster vid ensammanslagning av ,och , som börundersökas. I den mån verksamheterna kankostnadseffektiviseras bör samordning övervägas.B1. Statens jordbruksverkYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 110 005 000 kr.B3. Markförvärv för jordbrukets rationaliseringEn rörlig kredit på avser medel för bl ainlösen av fastigheter från skuldtyngda bönder. Vi föreslåratt beloppet minskas till 20 miljoner eller till den summasom återstår då denna del av krediten exkluderats.B4. Täckande av förluster pga statligkreditgarantiVi föreslår att anslaget avvecklas med enhalvering redan för /95. Regeringen böråterkomma till med förslag till avvecklingsplansnarast. Bönderna förutsätts nyttja de kreditinstitut sommarknaden erbjuder.Vidare föreslår vi dels att de utgifter som avser stöd tillrennäringen täckes av anslaget E1 inom befintlig ram ochdels att de utgifter som avser regionalt stöd till jordbruks-och trädgårdsföretag i norra täckes av anslaget B8.B5. Stöd till skuldsatta jordbrukareVi föreslår att anslaget avvecklas . Ett bidragsom inte utnyttjas har ingen funktion att fylla. Vi föreslårgenom särskild motion i näringspolitiken enskuldsaneringslag som skall gälla för alla företagare, dvsäven bönder.B6. Startstöd till jordbrukareVi föreslår att anslaget avvecklas med enhalvering redan för /95. Regeringen böråterkomma till med förslag till avvecklingsplansnarast. Bönderna förutsätts nyttja de möjligheter som stårtill buds för andra små och medelstora företag.B7. Stöd till avbytarverksamhet m.m.Anslagen under denna punkt är en kvarleva från den tiddå man såg bönderna som anställda och ej som egnaföretagare. Vi avvisar detta synsätt med motiv som ovanangivits. Vi avvisar även branschens krav på att blisärbehandlade. Regeringens avsikt att avveckla stödet tillavbytartjänsten är ett steg i rätt riktning men intetillräckligt.SocialförsäkringBranschen bör själv klara socialförsäkring om man anser attdet finns behov utöver det försäkringsskydd som gäller föralla och envar. De från premieutjämningsfondensom bönderna avtalat sig till samt de som skulleha använts om ingen ändring föreslagits bör görasdisponibla för branschen. Vi föreslår således att inga extramedel därutöver skall medges. Dessa medel föreslås bliföremål för fondering hos ett försäkringsbolag som kanerbjuda motsvarande försäkringsskydd. Val avförsäkringsbolag bör ske genom öppna anbud där detförmånligaste anbudet antas.AvbytarverksamhetAnslaget bör avvecklas med en minskningredan för /95. Regeringen bör återkommatill med förslag till avvecklingsplan . Viföreslår en minskning från stödnivå till för1994/95 (istället för ), till /96 för attdärefter helt slopas. Branschen får själv lösa detta genom tex egenavgifter eller annan försäkring. Färre än hälften avde berättigade bönderna utnyttjar tjänsten och dåhuvudsakligen de stora. Vi anser att subventionen gynnarfel kategori.FöretagshälsovårdVi föreslår att anslaget avvecklas . Statligföretagshälsovård är redan avvecklad för alla andra. Dettaär ett rättvisekrav!ProduktionsanpassningsåtgärderVi föreslår att anslaget avvecklas . Bidrag avdenna typ till friska företag är av princip ohälsosamt; destävjar snarare än stärker kostnadseffektiviteten.B10. Rådgivning och utbildningEnligt propositionen är det ett uppenbart ointresse frånbönderna. Det finns ingen anledning att anslå pengar tillverksamhet som inte utnyttjas. Utbildningen bör ingå somen naturlig del i Lantbruksskolornas utbud, där utvidgningav utbudet är befogad, men bara om den efterfrågas. Viföreslår att anslaget minskas med till 19 785 000kr.C2. SkogsvårdsorganisationenYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 273 373 000 kr.D1. FiskeriverketYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 52 207 000 kr.E3. Ersättningar för viltskador m.m.Företagaren får ta större risk. Detta är den miljö i vilkenhan driver sin verksamhet. Alla näringar är utsatta förrisker. Det svinn som uppstår får i större utsträckning tas utpå priset för produkterna och bör inte belasta budgeten merän nödvändigt. Vi föreslår att anslaget halveras och detankommer på den ansvariga myndigheten att justeraersättningen till renägarna i motsvarande grad.F2. Bidrag till Statens veterinärmedicinska anstaltYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 66 477 000 kr.G2. Bidrag till Statens utsädeskontrollYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 803 000 kr.G3. Statens växtsortnämndYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 647 000 kr.G5. Bidrag till Statens maskinprovningarYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 5 062 000 kr.H1. Statens livsmedelsverkYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 89 420 000 kr.H3. Livsmedelsekonomiska samarbetsnämndenYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till 3 748 000 kr.H7. LivsmedelsstatistikYtterligare sparkrav, dvs vi föreslår att anslagetminskas med till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukspolitikens allmännainriktning vad beträffar harmonisering av skatter ochavgifter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukspolitikens allmännainriktning i perspektivet av ett EU-medlemskap,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukspolitikens allmännainriktning vad beträffar bondens roll som företagare,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukspolitikens allmännainriktning vad beträffar kostnadseffektivitet och brist påkonkurrens,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukspolitikens allmännainriktning vad beträffar branschens satsning på ekologiskalivsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukspolitikens allmännainriktning vad beträffar tillgång till undervisning vidlantbruksskolor,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bondens likaställning somsmåföretagare bland andra företagare,8. att till anvisar ett 2 %lägre belopp för /95 än vad regeringenföreslagit eller således (B 1),9. att beslutar minska den rörliga kredit på 35miljoner kronor i för jordfondsändamålmed eller den summa som avser inlösenav fastigheter från skuldsatta jordbrukare (B 3),10. att hos regeringen begär förslag omomedelbar avveckling av statlig kreditgaranti i enlighet medvad i motionen anförts,11. att till täckande av förluster på grund avstatlig kreditgaranti anvisar ett lägrebelopp för /95 än vad regeringen föreslagiteller således (B 4),12. att beslutar slopa anslaget för stöd tillskuldsatta jordbrukare för /95 (B 5),13. att hos regeringen begär förslag omomedelbar avveckling av startstöd till jordbrukare i enlighetmed vad i motionen anförts,14. att till startstöd till jordbrukare anvisar ett21 lägre belopp för /95 änvad regeringen föreslagit eller således (B 6),15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avvecklingen av den statligasocialförsäkringen,16. att hos regeringen begär förslag omomedelbar avveckling av statens bidrag till avbytartjänst ienlighet med vad i motionen anförts,17. att till stöd till avbytartjänst m.m. anvisarett lägre belopp för /95än vad regeringen föreslagit eller således (B7),18. att till stöd till rådgivning och utbildninganvisar ett lägre belopp för budgetåret1994/95 än vad regeringen föreslagit eller således 19 785 000kr (B 10),19. att till Skogsvårdsorganisationen:Myndighetsuppgifter anvisar ett lägre beloppför /95 än vad regeringen föreslagit ellersåledes 273 373 000 (C 2),20. att till anvisar ett 1 065 000 krlägre belopp för /95 än vad regeringenföreslagit eller således (D 1),21. att till ersättningar för viltskador m.m.anvisar ett lägre belopp för budgetåret1994/95 än vad regeringen föreslagit eller således 14 500 000kr (E 3),222. att till Statens veterinärmedicinska anstaltanvisar ett lägre belopp för /95än vad regeringen föreslagit eller således (F2),23. att till Statens utsädeskontroll anvisar ett16 lägre belopp för /95 än vadregeringen föreslagit eller således (G 2),24. att till anvisar ett lägre belopp för /95 än vadregeringen föreslagit eller således (G 3),25. att till Statens maskinprovningar anvisar ett103 lägre belopp för /95 än vadregeringen föreslagit eller således (G 5),26. att till anvisar ett lägre belopp för /95 än vadregeringen föreslagit eller således (H 1),327. att till anvisar ett lägre belopp /95 än vad regeringen föreslagit ellersåledes (H 3),28. att till Livsmedelsstatistik anvisar ett lägre belopp för /95 än vadregeringen föreslagit eller således (H 7).