mot · GH02U216 · 1994-01-25 00:00:00 — Biståndsbudgeten 1994/95 1. Vad säger vårt partiprogram?10 2. Bistånd under omprövning10 3. vill ha lika stort eller lägre bistånd10 4. stor biståndsgivare11 5. Budgetunderskottet -- biståndsmålet11 6. Gemensam anslagstitel11 7. Ekonomisk tillväxt -- befolkningstillväxt11 7.1. Internationellt åtagande12 9. Skuldlättnadsåtgärder -- frihandel13 11. Militära utgifter13 12. Ny biståndsinriktning13 13. Bättre redovisning14 14. Prioritera Baltikum14 15. Två nya enheter -- Swedaid och Center14 16. Swedaid -- operativ katastrof- ochbiståndsbataljon15 16.2. Nationellt centrum för bistånd15 16.3. Operativa resurser15 16.4. Multilateralt bistånd17 18.1 Anslaget C 1 Bidrag till internationellabiståndsprogram17 18.2. Anslagskommentar C 117 18.3. ger 100 000 människor skydd18 19. Bilateralt bistånd19 19.1. Målet är noll procent19 19.2. Anslaget C 2 Utvecklingssamarbete genomSIDA20 19.3. Anslagskommentar C 220 19.4. Anslagen C 3--C 1321 20. G-anslaget -- samarbete med Central- ochÖsteuropa22 20.1. Vägprojekt i och Baltikum24 20.5. Tem Scandinavia24 20.6. Via Baltica24 20.7. Trähus för Baltikum25 21. Fyrdubbla exportkreditgarantiramen26 22. Samarbete med , anslagen G1--3261. Vad säger vårt partiprogram?Ny demokratis partiprogram säger: Biståndsbehoven ärenorma. Vi behöver inte leta i fjärran länder för att finnadem. De finns på andra sidan Östersjön.U-hjälpen måste ändras både till omfattning ochinriktning. Partiprogrammet säger vidare att skallverka för global frihandel och att i-länderna skall avskrivau-ländernas skulder.Vårt långsiktiga biståndsmål bör vara det av FN uppsattanämligen av bruttonationalinkomsten. Inom dennaram skall allt bistånd rymmas -- både det till fjärran länderoch det som går till våra grannar på andra sidan Östersjön.Partiprogrammet anger att i dagens kärva läge bör måletsättas vid av BNI.Lägg ned SIDAs verksamhet. Det bilaterala biståndetska ges i form av svenska produkter, tjänster och kunskaper.Vi kräver kontroll av att hjälpen når fram. Högsta prioritetför att hejda befolkningsexplosionen.Fördela biståndspengarna så här. En tredjedel imultilateralt stöd (olika världsorganisationer) -- entredjedel till katastrofinsatser och folkrörelsebistånd -- sistatredjedelen till våra grannländer på andra sidan Östersjön.2. Bistånd under omprövning''Bistånd under omprövning'' är namnet på en översyn avutvecklingssamarbetet med Moçambique.Rubriken gäller inte bara -- den gällerinriktningen av hela det svenska biståndet. Biståndet måsteomprövas -- både till sin omfattning och till sitt innehåll.Trenden att många fattiga länder -- främst i -- blirallt fattigare får inte medföra en resignation att inget finnsatt göra. Självklart måste de fattiga länderna få hjälp. Menvi måste låta länderna få utvecklas i en takt som de självaklarar av. Det är inte fel att ha höga ambitioner menambitionerna måste förenas med sunt förnuft ochkunskap om vilket innehåll biståndet ska ha för attmottagaren ska kunna utnyttja det på ett bra sätt. I enförändring av biståndet måste nya vägar prövas. Men vimåste också inse att har begränsade resurser. Vi kaninte vara världsledande i biståndsgivning när vi samtidigtmåste ut på lånemarknaden för att lånamångmiljardbelopp.3. vill ha lika stort eller lägre biståndMånga svenskar ifrågasätter det svenskabiståndet -- både vad avser omfattning och innehåll.Statistiska centralbyrån har i mitten av december 1993publicerat en ny undersökning om den svenskabiståndsviljan. Undersökningen visar att av tillfrågadesvenskar vill ha samma eller lägre bistånd. Av de tillfrågadevill öka biståndet medan vill minska det. Igruppen på vill helt slopa biståndet. avdem som anser att biståndet är ungefär lagom har svarat attriksdagen gjorde rätt när man minskade biståndet med1 innevarande budgetår (1993/94).4. stor biståndsgivareSverige fortsätter att vara en av de störstabiståndsgivarna i världen. Vi fortsätter att ha ett biståndsom ligger kring det så kallade enprocentsmålet.Utbetalningarna motsvarade av BNI.Räknar vi in Öst- och Centraleuropasamarbetet så uppgårbiståndet till det mål som uppsatt --enprocentsmålet.5. Budgetunderskottet -- biståndsmåletStatsbudgeten för /95 visar på ettberäknat underskott om och ett lånebehovav . Att i en budget med ett så enormtunderskott fortsätta att upprätthålla ett bistånd på ungefär1 % av vår bruttonationalinkomst är orimligt. Vi anser attSverige bör ha det av FN fastställda målet av BNI somlångsiktigt riktmärke för biståndet men med hänsyn till vårabedrövliga finanser bör vi i avvaktan på en budget i balanssänka vår ambitionsnivå. Vi föreslår att det totala biståndettill utvecklingsländer och till våra grannar på andra sidanÖstersjön uppgår till 7,4 miljarder kr.6. Gemensam anslagstitelRegeringen fortsätter att behandla biståndet till Central-och under en särskild titel ''Samarbete medCentral- och ''. Vi hävdar att alla biståndsanslagborde samlas under en enda anslagstitel. Att uppdelabiståndsanslagen på (utvecklingsländer) och europeiska länder(samarbetsländer) är märkligt inte minst mot bakgrund avatt numera åtta länder i det forna har''status'' som utvecklingsländer.Uppdelningen synes mera vara ett sätt att manipuleradet svenska folket om att vi ''endast'' lämnar biståndmotsvarande av vår BNI. Det totala biståndet inklCentral- och uppgår till eller överstiger det såkallade enprocentsmålet. I förhållande till vår BNI låg vi pådelad andra plats med vad avserbiståndsutbetalningar . Vi betalade ut 1,03 %av BNI medan genomsnittet för de 21 medlemsländerna iDAC var . betalade mest -- eller1,av sin BNI.7. Ekonomisk tillväxt -- befolkningstillväxtI och har den ekonomiska tillväxtenvarit stark. hade en ekonomisk tillväxtpå medan befolkningstillväxten låg på knappt 2 %.Asiens genomsnittliga exportvärde ökade -- i östraoch sydöstra långt mer. Motsvarande siffror förLatinamerika var en ekonomisk tillväxt på och enbefolkningsökning på . Exportvärdet ökade med 3 %.I är framtidsutsikterna dystrare. Denekonomiska tillväxten var medanbefolkningsökningen var . Fattigdomen ökade trots ettmassivt internationellt bistånd inte minst från Sverige.Värdet av exporten sjönk . Biståndsberoende,svaga styrmedel och samhällsstrukturer som försvårartillväxt i ekonomin är några av orsakerna till att det mestagått snett. Ytterligare bistånd måste ifrågasättas. Först ochfrämst måste man få bukt med befolkningsexplosionen.Den ekonomiska utvecklingen måste baseras på landetsegna förutsättningar och i en takt som landet klarar av. Idagär biståndberoendet förödande och motverkar enutveckling byggd på landets egna förutsättningar.7.1. BefolkningsexplosionenI slutet av sprängde jordens befolkning 1-miljardvallen. var vi 2 miljarder, 3miljarder, 4 miljarder och 5 miljarder. Medsamma takt är vi 6 miljarder år 1998.Fördubblingstakten för världens befolkning är nu 42 år.Afrikas befolkning fördubblas -- enskilda länderännu snabbare. När den ekonomiska tillväxten är lägre änbefolkningstillväxten får människor det sämre och sämre.80 % av världens befolkning lever i de så kalladeutvecklingsländerna. Dessa förbrukar avvärldens resurser. Detta måste ändras. Problemet är att deregioner som har den snabbast växande befolkningen ocksåhar de sämsta förutsättningarna vad avser tillgång till vattenoch bra jordar. Vi går helt enkelt mot en enorm katastrofom inget görs.Det finns dock ljusglimtar i mörkret. I länder där manhar satsat på familjeplanering har födelsetalen gått ned fråni genmomsnitt 6 barn till 3,5 barn per kvinna i fertil ålder.Mellan 1960--ökade u-ländernaspreventivmedelsanvändning bland gifta kvinnor från 10 %år . I är dockpreventivmedelsanvändningen fortfarande låg.OECD:s biståndsavdelning anger att över 300 miljonertillfrågade par saknar tillgång till preventivmedel. Det är dåsynnerligen anmärkningsvärt och beklagligt att endast cirka1,av det internationella biståndet går tillfamiljeplanering. står själva för avkostnaderna för familjeplaneringsinsatserna. Kostnaden föratt stoppa befolkningsexplosionen, det vill säga att ge helavärldens befolkning tillgång till preventivmedel,information och service, är 7--10 miljarder USD. Dessapengar måste fram.Sverige bör verka för att frågan förs högst upp på denpolitiska agendan, att preventivmedel skall varatillgängliga för alla, att preventivmedel skall vara såbilliga att alla har råd, lagliga och säkra abortmetoder,att nätverk skapas såväl av givare som av mottagare, attnågot sker -- inte sedan -- inte längre fram -- utan NU.8. Internationellt åtagandeFör internationella åtaganden bör inte ikläda sigstörre budgetandel än vad som för uttaxeras för FNsordinarie budget dvs . Det ärmärkligt att fortsätter att ge bistånd till fattigaländer runtom i världen när vi har en ekonomi som är sämsti västvärlden. Vi föreslår att alla internationella åtagandenomprövas och samma fördelningsnyckel tillämpas somgäller för FNs reguljära budget.Om vi anser att något område skall prioriteras genomhögre åtagande än nämnda ska detta kunna ske omen motsvarande neddragning sker på annat område.9. HandelshinderBeredningen för Internationellt Tekniskt-ekonomisktSamarbete (BITS) har översiktligtbeskrivit problemen i omvärlden. Man konstaterar denskeva resursfördelningen och fattigdomen i världen. 25 %av jordens befolkning lever på eller underexistensminimum. Klyftorna mellan fattiga och rika växer.Om fattiga länder skall ha en framtid måste miljön värnas.BITS anger att om existerande handelshinder inom EG,och reducerades med hälften skulle u-ländernakunna öka sina exportinkomster med 50 miljarder USD.10. Skuldlättnadsåtgärder -- frihandelInom området skuldlättnadsåtgärder måste världens rikaländer få rätsida på de fattigaste ländernas skuldbördagenom att avskriva sina fordringar. har föregått medgott exempel genom att efterskänka fordringar. Vi börinternationellt verka för att givarländerna avskriver sinafordringar på de fattiga mottagarländerna och atthandelshindren mellan rika och fattiga länder minskar. Attpytsa ut bistånd över fattiga länder och sedan motverkamottagarlandets ekonomiska utveckling genomhandelshinder för utvecklingsländernas produkter ellerkräva tillbaka enorma lånefordringar är ett gigantiskthyckleri.Ny Demokrati anser att vi i ett läge där vi själva lånarpengar utomlands inte skall ge bistånd i form avskuldlättnadsåtgärder eftersom mottagarlandet ju i principanvänder dessa medel för att avbetala skulder till utländskabanker. Man kan förenklat uttryckt säga att vårabiståndspengar går till andra i-länders banker. Det vill viinte vara med om. Det har vi inte råd med. Låt varje i-landsörja för sin u-landsfordran.11. Militära utgifterMånga mottagarländer lägger en orimligt stor andel avsin budget på militära utgifter. Ett lands höga militärautgifter borde sätta större spår i budgeten i form av ettreducerat bistånd än vad som sker.12. Ny biståndsinriktningVi anser att områdena kunskapsöverföring ochkompetensutveckling skall prioriteras än mer än vad somsker . Det är viktigt att utvecklingsländerna får ta ettutökat ansvar för sin egen utveckling. Kunskapsöverföringoch kompetensutveckling skapar förutsättningar förutveckling i den takt man klarar av.Främja investeringsbehovet i ländernas infrastrukturgenom u-krediter. U-krediterna -- som är förbehållet -- bör inriktas på infrastruktur och miljö. Vi anseratt u-krediterna också skall kunna nyttjas för projekt i debaltiska staterna, i och i samtliga OSS-stater. Om u-krediter kunde nyttjas även för projekt i , Polenoch skulle detta också leda till positiva effekter försvenskt näringsliv.Vi anser att biståndsanslagen i större utsträckning skallavse samarbetet med , Öst- och Centraleuropa.Bistånd förmedlat genom folkrörelser och enskildaorganisationer bör vara ett viktigt inslag ibiståndsprogrammet. Vi föreslår ånyo att man införprincipen 70--30 i stället för 80--20 i ekonomisk fördelningmellan staten och organisationen. Folkrörelsernas andelökar -- statens minskar.13. Bättre redovisningVi önskar en avsevärt bättre redovisning av biståndet.Allmänheten måste få en saklig information om olikautvecklingsprojekt -- både över sådana som gått bra ochöver sådana som misslyckats.En utförligare redovisning måste också lämnas tillriksdagen . Av redovisningen skall förutomprojektanalyser även löne- och administrationskostnaderframgå. Redovisningen skall ge ett korrektunderlag för att möjliggöra kostnadsbesparingar ochrationaliseringar inom biståndet.14. Prioritera BaltikumVi konstaterar att regeringen inte vidtagit någonomorientering av biståndet från , ochLatinamerika till , . Vianser att hälften av det totala biståndet inom C- och G-anslagen skall ges till länder i vårt närområde. Vi måstedock konstatera att en mängd ingångna flerårigamultilaterala avtal innebär att detta mål inte kan uppnås /95.Regeringen föreslår att avsätts förSamarbete med (G-anslaget) och12 för Internationelltutvecklingssamarbete (C-anslaget).Ny Demokrati föreslår i G-anslag och5 i C-anslag. Under C-anslaget återfinnskontot för Katastrofer och återuppbyggnad m.m. Vi anseratt övervägande delen av anslaget skall nyttjas för insatseri . Detta innebär att eller drygt en tredjedel går till insatser i Central-och Östeuropa.15. Två nya enheter -- Swedaid och CenterVi anser att bör renodla biståndet till sådant somvi är verkligt duktiga på och se till att den hjälpen verkligennår dem som mest behöver den. Vi menar att dagensbefintliga myndigheter som SIDA, BITS, ,, , , SvenskExportkredit m.fl. bör omvandlas till två nya enheter medtvå skilda huvudinriktningar.Den ena -- SWEDAID -- ska ha det totala ansvaret förkatastrofinsatser, hjälpsändningar, flyktinghjälp m.m.Den andra enheten -- CENTER -- ska haansvar för exportkrediter, kreditgarantier, utrikeshandelm.m. Se mera härom i vår motion ''Utrikesbudgeten1994/95 förutom biståndet''.De båda nya enheterna skall ha hela världen som sittarbetsfält -- dock med prioritering av insatser i vårtnärområde.16. Swedaid -- operativ katastrof- och biståndsbataljonNy Demokrati vill flytta de svenska biståndsinsatsernatill en ny operativ enhet -- en katastrof- ochbiståndsbataljon. Den skall lokaliseras med närhet tillhamn, riksväg, järnväg och självfallet flygplats. Dennabataljon skall ersätta de verksamheter som hanteras avSIDA, samt en del mindreorganisationer. Administrationen skall vara den minstamöjliga.16.2. Nationellt centrum för biståndVi vill skapa ett centrum för bistånd, katastrof- ochflyktinghjälp. Till den plats som väljs sänds såväl insamladmateriel från hushåll, företag och myndigheter som inköptmat och materiel. Samordning sker med andrahjälporganisationer vilka erbjuds plats ocharbetsmöjligheter på bataljonen. Inom bataljonen finns dåRöda Korset, , Erikshjälpen, Rädda barnenoch många andra på plats. Spridda hjälpinsatser som i dagsker via olika frivilligorganisationer kan på detta sättkoncentreras och bli effektivare. Självklart förutses ett närasamarbete med olika FN-organ och med övriga givarländer.16.3. Operativa resurserTill sitt förfogande har bataljonen all tänkbar utrustningsom kan behövas för att nå det område och den terräng dithjälpen är ämnad, som flygplan, helikoptrar, jeepar,bandvagnar, snöskotrar, baracker, borrutrustning, mobilafältsjukhus m.m. På bataljonen skall finnas rejäla förråd förmellanlagring av materiel som skall skickas vidare.16.4. UtbildningBataljonen skall erbjuda möjlighet för värnpliktigaungdomar -- män och kvinnor -- att erhålla vapenfrimilitärtjänstgöring som alternativ till vanlig värnplikt.Den som söker sig till denna katastrof- ochbiståndsbataljon kommer att få lära sig u-landskunskap,geografi och språk, erhålla fysisk träning, visssjukvårdsutbildning, kunskaper i överlevnadsteknik ochtekniskt underhåll m.m.Utbildningen vid läggs ned ochöverförs till den skisserade operativa katastrof- ochbiståndsbataljonen SWEDAID.16.5. har kunskap och erfarenhetinom området katastrofbistånd. Vi anser attRäddningsverket och dess personal skall utgöra kärnan iden föreslagna bistånds- och katastrofbataljonen. byggs sedan bataljonen upp medfrivilligorganisationernas verksamhet och sådan utbildningsom erfordras för tjänstgöring på fältet utomlands. Denverksamhet inom som rörkatastrofinsatser utomlands kan exempelvis erhållaarbetsnamnet SWEDAID. Organisationen skall självklartha en kompetent styrelse till sitt förfogande och en chef somhar erfarenhet av liknande internationella operativauppdrag. En noggrann uppföljning och utvärdering avverksamheten skall ske kontinuerligt.16.6. FinansieringVerksamheten föreslås finansierad med vissa av deanslag som går till SIDA och till U-centrum.Folkrörelser och enskilda organisationer som arbetar inombataljonen skall ha sin egen budget men man nyttjar ochdelar lokaler, administration och personal.16.7. ArbetsområdeBataljonen skall arbeta med insatser och projekt somden har bäst kompetens för.Samordnafrivilligorganisationernas arbete. Ordna hjälpsändningarmed mat, medicin och kläder. Reparera och röja upp vidnaturkatastrofer. Initiera och delta ifamiljeplaneringsprogram.17. CenterDet finns en mängd myndigheter och statliga bolag,som sysslar med utlandsrelaterade verksamheter, UD medambassader och konsulat, EKN, Exportråd,biståndsorganisationer som SIDA, BITS, ,. Vi föreslår att samtliga dessaaktiviteter samlas under en organisatorisk enhet som kallasSweden Center.Det är viktigt att byråkratin skjuts i bakgrunden och attaffärsmässighet och ekonomi sätts i förgrunden. Av dennaorsak föreslår Ny Demokrati att nämnda myndigheter ochbolag sammanföres under ledning av ägs gemensamt av staten och svenskt näringsliv.Varje utlandsmarknad av betydelse för svensk handelskall bestyckas med ett , som organisatorisktoch redovisningsmässigt skall lyda under iStockholm. I de diplomatiskt tunga länderna finns separataambassader medan ambassadverksamheten i politiskt lättaländer bör kunna inkluderas i ett . Vilkenmängd aktiviteter som inkluderas det lokala Centerberor på det individuella landets status som industri- ellerbiståndsland.18. Multilateralt bistånd 18.1. Anslaget C 1 Bidrag till internationellabiståndsprogramNy DemokratiFörändringFNs utvecklingsprogram (UNDP)-- 520 mkrFNs kapitalutvecklfond (UNCDF)-- 30 mkrFNs befolkningsfond (UNFPA)180 mkr+ 40 mkrFNs barnfond ()-- 250 mkrVärldslivsmedelsprogrammet (WFP)-- 220 mkrHjälporg f palestinaflykt (UNRWA)-- 146 mkrFNs flyktingkommissarie ()375 mkr+ 100 mkrUNCTAD/GATTs handelscentrum (ITC)-- 10 mkrNarkotikabekämpn inom FN-systemet30 mkr-- 20 mkrInt utvecklingsfonden ()625 mkr± 0 mkrInt finansieringsbolaget (IFC)14 mkr± 0 mkrAsiatiska utvecklingsfonden115 mkr± 0 mkrInteramerikanska utvecklingsbanken0 mkr-- 18 mkrNordiska utvecklingsfonden0 mkr-- 105 mkrMiljöinsatser45 mkr-- 105 mkrInt familjeplaneringsfed (IPPF)89 mkr± 0 mkrInt sjöfartsuniversitetet (WMU)18 mkr± 0 mkrMultilaterala bitr experter m.m.50 mkr-- 12 mkrFNs aktioner f fred/återuppbyggn0 mkr-- 150 mkrÖvriga insatser50 mkr-- 43 mkrSumma C 1-anslag1 --18.2. Anslagskommentar C 1FNs utvecklingsprogram (UNDP) är FN-systemetscentrala organ för finansiering av tekniskt bistånd. Sverigeär sjunde största biståndsgivare. ekonomi är intesådan att vi kan fortsätta att vara en av de störstabiståndsgivarna. Bördorna måste fördelas på ett sätt sommotsvarar givarländernas ekonomi.FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansielltoch tekniskt bistånd till småskaliga investeringsprojekt.Sverige är en av de största biståndsgivarna. Vi föreslår ennedskärning av anslaget med 75 %.För FNs befolkningsfond (UNFPA) föreslår vi enhöjning av anslaget med till 180 miljoner kr.Befolkningsfrågan är utvecklingsländernas största problem.FN måste på allvar ta itu med denna fråga och ge den högstaprioritet.FNs barnfond -- -- erhöll för budgetåret1992/93 sammanlagt fördelat påbasbudgetstöd, SIDAs landprogram och stöd förkatastrofinsatser. Under detta anslag föreslår regeringen attett basbudgetstöd ska utgå med . Fleraeuropeiska stormakter finns inte med bland de störregivarna. kan inte vara bäst i allt. Vi föreslår enreducering av basbudgetstödet till 100 milj kr.Världslivsmedelsprogrammet (WFP) har enbetydelsefull roll i samordningen av livsmedelsleveranser.Det är dock viktigt att erinra sig de konsekvenseri det mottagande landets jordbruksproduktion som kan bliföljden av långvarig livsmedelshjälp.Livsmedelsleveranserna bör inriktas på akuta kriser. Viföreslår att anslaget reduceras med till 50miljoner kr.Anslaget till FNs flyktinghjälp för palestinaflyktingar(UNRWA) slopas. var den tredje störstagivaren. Avtalet mellan PLO ochIsrael förändrar förutsättningarna för fortsatt flyktinghjälp.Vi föreslår att det svenska biståndet helt upphör fr o mbudgetåret 1994/95.18.3. ger 100 000 människor skyddVi föreslår en höjning av anslaget till FNsflyktingkommissarie () med iförhållande till regeringens förslag. UNHCR har genomflyktingproblematiken på fått än störrefinansieringsbekymmer. Vår föreslagna höjning räcker föratt ge mer än 100 000 flyktingar mat och tak över huvudet.Anslaget till /GATTs internationellahandelscentrum föreslås reducerat till . harvarit den största bilaterala givaren.FNs narkotikaprogram (UNDCP) samordnar deninternationella narkotikabekämpningen. En stramareprojektstyrning bör ske. Vi föreslår att anslaget reducerasmed 20 miljoner kr.Den internationella utvecklingsfonden -- som ingåri världsbanksgruppen -- ger lån till fattiga länder påförmånliga villkor -- ofta räntefria lån med långamorteringstid. Av budgetpropositionen framgår att storaåterbetalningar på tidigare lån resulterat iatt mer resurser gått tillbaka till än vad somgått ut i form av nyutlåning. har beslutat att underen treårsperiod bidraga med . NyDemokrati motsatte sig detta beslut eftersom vi ansåg attåtagandet var alltför stort för . Vi ansåg att Sverigesåtagande definitivt inte skulle vara större än vår röstandel iVärldsbanken (), dvs. motsattesig dock Ny Demokratis förslag och fastställde ett åtagandesom motsvarar en fördelningsnyckel på . Tidigareriksdagsbeslut omöjliggör nu prutningar av anslaget. Viupprepar ånyo att avtalet bör omförhandlas och våraåtaganden drastiskt minskas.Anslaget till det internationella finansieringsbolaget(IFC) har fastställts med stöd av tidigare beslut om svensktåtagande. Av fattat beslut omöjliggör därför enprutning av anslaget. Avtalet bör omförhandlas och våraåtaganden drastiskt minskas.Sverige har tidigare åtagit sig att svara för avresurspåfyllnaden till Afrikanska utvecklingsfonden(AfDF). I avvaktan på att nya förhandlingar slutförs angerregeringen att något anslag inte erfordras för budgetåret1994/95. Regeringen uttrycker dock att ''ett bibehållande avden svenska bidragsandelen på varaeftersträvansvärd''. Detta uttalas i ett ekonomiskt läge närSverige ska låna 220 . Sunt förnuft tycks inteprägla regeringens överväganden. Vi bör i framtidaförhandlingar med de regionala utvecklingsbankerna ochutvecklingsfonderna drastiskt reducera våra åtaganden.Tidigare åtaganden innebär att det inte går att förändraanslaget till Asiatiska . Vi beklagardetta.Vi anser inte att det finns anledning för attfortsättningsvis engagera sig i den Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB). Inga medel bör anslås tillbanken. Detta innebär en besparing i budgeten med 18miljoner kr.Nordiska utvecklingsfonden (NDF) främjarutvecklingsprojekt i ()och som är av nordiskt intresse. Att ha en särskild fond somska bidra till den nordiska profileringen i multilateralafinansieringsinstitutioner är ju befängt. Det finns idagtillräckligt många utvecklingsbanker/fonder varför denNordiska utvecklingsfonden bör avvecklas. Viföreslår att nya anslag inte beviljas. Detta innebär enbesparing på 105 miljoner kr.Inför kommande förhandlingar om kapitalpåfyllnad förInternationella jordbruksutvecklingsfonden () börSverige inte medverka till ny kapitalpåfyllnad. Detta avsamma skäl som angivits för Nordiska utvecklingsfonden,nämligen att det finns tillräckligt många internationellautvecklingsfonder. bör därför avvecklas och dessverksamhet skötas av annat internationellt organ.Av budgetskäl anser vi att anslagen för miljöinsatser intebör ökas.