mot · GI02U15 · 1994-10-18 00:00:00 — T.ex. finns det en salmonellastam, som ärmotståndskraftig mot nästan all antibiotika. Den finns ännuinte i . Vi bör arbeta för att få behålla våranuvarande regler även efter 1995, då en översyn ska ske.Staten ska inte skära i de delfinansierade programmen.Norrland och övriga skogsbygder drabbas, ommiljöersättningar/LFA minskar. Även de miljömässigtbästa lantbruken i alla regioner drabbas generellt. Dessastöd får inte minska, om vi menar allvar med vårregionalpolitik och strävan efter ett mer ekologisktlantbruk.Norrlandsregionen är inte självförsörjande påjordbruksprodukter utom vad gäller mjölk. Denneddragning på som föreslås i region 1 har i principredan gjorts, varför någon ytterligare neddragning intebehövs.Det är oroande att de drygt 700 jordbrukare, som ärregistrerade som pensionärer, inte kan få vare sig LFA-stödeller nationellt stöd. Någon form av övergångslösning måstetillskapas för denna kategori jordbrukare.Det är inte heller godtagbart om reglerna för EU-stödetoch nationellt stöd utformas så att höjning av produktionenav produkter, som underproduceras i , försvåras.Miljöavgifterna på bekämpningsmedel, handelsgödseletc ska höjas. Det drabbar mest dem som gynnas av EU:ssubventioner (CAP-stöden) och kan användas till att stödjaekologisk odling. Det har följaktligen en eftertraktaddubbel effekt. Detta har även en stor spridningspotential iövriga EU. Ett flertal länder bereder dessafrågor. kan här komma att tjäna som ett gottexempel.För att motverka snedfördelning av CAP-medel bör viutreda möjligheten av att endast ha en region iarealstödssystemet. En region innebär lägre incitament förnya överskott. Det innebär större intresse förfodersädsodling, ekologiskt riktigare växtföljder ochmöjligheter för vettigare näringsflöden i form av gödselinom jordbruket.EU:s jordbrukspolitik är utformad för att gynna de egnabönderna. Den leder till en dumpning avjordbruksprodukter, som försvårar för ochöstländer att expandera sin jordbruksexport påvärldsmarknaden. Gränsskydd för jordbruks- ochträdgårdsprodukter med tullar, rörliga avgifter,importminimipriser och licenser är vanligt förekommande.Sverige måste arbeta för att minska dennaprotektionism.Kultur- och mediapolitikFilm och TV räknas i EU bara delvis till det kulturellaområdet och ses främst som tillhandahållande av tjänster.EU har emellertid fattat en del beslut om gemensammaregler på detta mediaområde.Den viktigaste regeln är TV-direktivet, som bygger påen Europarådskonvention. Direktivet säger att minsthälften av de program som visas i medlemsländernas TV-kanaler om möjligt ska vara europeiska. Direktivetinnehåller också vissa bestämmelser om reklam.Tobaksreklam är helt förbjuden. TV-program får inteinnehålla något som hetsar mot ras, kön, religion ellernationalitet. Medlemsstaterna ska också kunna vidtaåtgärder mot pornografi och meningslöst våld.Det är emellertid vårt intryck att övervakningen av attdessa regler följs är svag, och överträdelser beivras alltförsällan. bör aktivt verka för att reglerna enligt TV-direktivet följs genom effektivare myndighetssamarbetemellan länderna.Till följd av den fria varucirkulationen kan det inträffaatt kulturföremål som tillhör det nationella kulturarvet försut ur landet. I EU finns regler om licensplikt ochåterförande av kulturföremål, som förts ut ur landet.Väsentliga delar av våra kulturskatter skyddas inte säkertav dessa regler. Regeringen bör skyndsamt utarbeta förslaghur föremål tillhörande det nationella kulturarvet skakunna skyddas.Invandrings- och asylpolitikDet förefaller som om i förhandligarna med EUvalt att inta en passiv hållning i invandrings- ochasylfrågorna. Man har passivt godtagit EU-majoritetenspolitik. Om regeringen fortsätter denna linje vid ett svensktmedlemskap försvinner fördelen med att ha rösträtt i dessafrågor.DublinkonventionenSverige har accepterat ianslutningsfördraget. Det sägs i propositionen attkonventionen kan komma att aktualisera vissa smärreändringar i utlänningslagen. Men den viktigastekonsekvensen av förbigås medtystnad. Den asylsökande får inte själv bestämma i vilketland han/hon skall söka asyl och ett avslag i ett EU-landkommer att gälla i alla EU-länder. skiftar praxismellan olika länder och man gör olika bedömningar avskyddsbehovet. Det förekommer fall där en asylsökandefått avslag på sin ansökan i ett land därför att skälen ansettsför svaga, men sedan beviljats asyl i ett annat EU-land påsamma skäl.Det är därför nödvändigt att -- som både Kommissionenoch framhållit -- harmoniseratillämpningen både av flyktingbegreppet, olika de facto-flyktingbegrepp och uppehållstillstånd av humanitära skäl.Här måste ta initiativ och verka kraftigt pådrivandeför att EU-staterna antar en kompletterandeflyktingdefinition efter mönster av ochCartagena-deklarationen.Yttre gränskontrollkonventionenYttergränskonventionen har ännu inte trätt i kraft. Idecember 1993 presenterade Kommissionen ett revideratförslag. Den enskilda artikel i denna konvention som utgördet allvarligaste potentiella hotet mot den som måste fly,handlar om det s.k. transportöransvaret. Om det tillämpassträngt och förenas med visumtvång kommer de som flyr försina liv att stoppas redan vid flygbolagensincheckningsdiskar i hemlandet. På detta sätt kortsluts 1951års flyktingkonvention.Regeringen bör inom EU-samarbetet verka för attartikel 14 om transportöransvaret i förslaget tillyttergränskonvention tas bort eller att regeln mildras så attden inte får effekten att skära av de nödställdas livlinor. Härkan ledning sökas i UNHCR:s kommentarer tillbetämmelsen. UNHCR kräver att staterna -- om de ansersig nödgade att införa transportöransvar utformar det på ettsådant sätt att det inte hindrar flyktingar att söka asyl.Ansvaret skall bara inträda om staten kan bevisa atttranportören medfört någon i fullt medvetande om atthan/hon inte lämnat sitt land på grund av förföljelse. Statenmåste ha bevisbördan eftersom det är staten och intetransportörens personal som skall avgöra asylfrågan.EU-parlamentet har i en resolution förklaratatt bestämmelsen om transportöransvar i den föreslagnakonventionen är oacceptabel.Mycket nära anknytning till denna konvention har deteuropeiska informationssystemet (EIS). Den spärrlista somförutsätts i den yttre gränskontrollkonventionen är detavsikten att EIS skall svara för. Spärrlistan kommersjälvfallet att innebära risker för den enskildes rättssäkerhetoch integritet. Regeringen måste fortlöpande samråda medriksdagen om arbetet med denna konvention och hur denämnda riskerna skall elimineras eller i vart fall begränsas istörsta möjliga utsträckning.Andra hinder för flyktingarI en resolution antagen av lyfts nyaavslagsgrunder för asylansökningar fram. Har denasylsökande passerat ett säkert tredje värdland kan han/honskickas tillbaka dit. Dessutom sluts f.n. mängder av s.kåtertagandeavtal mellan EU-stater och länder i Öst- ochCentraleuropa. Kommissionen har i sin ''DraftCommunication'' till och ministerrådettidigare påpekat att denna politik utsätter länderna iÖst- och för svåra budget- ochhandläggningsproblem och föreslog inrättandet av eneuropeisk flyktingfond för finansierande av flyktingprojekti dessa länder.Om de förhållandevis rika länderna i inte tarsin del av ansvaret kan man bidra till att äventyra dendemokratiska utvecklingen i Öst- och Centraleuropa.Regeringen bör i EU-samarbetet motverka de tydligatendenserna i många EU-stater att söka skyffla överansvaret för flyktingarna på utanförstående länder.FamiljeåterföreningMinisterrådet har antagit en resolution omharmonisering av reglerna om familjeåterförening.Resolutionen är så restriktiv beträffande rätten tillfamiljeåterförening att den strider mot europeiska socialastadgan i fråga om åldersgränsen för barn. Den tillåterockså staterna att ställa krav på bostad, försörjning ochsjukförsäkring innan tillstånd ges.Regeringen måste verka för att harmoniseringen sker påen högre nivå än f.n. Annars är risken stor att vi såsmåningom skärper våra egna regler av rädsla att annarsframstå som ett land där särskilt förmånliga regler gäller.Sveriges hållningUtöver det som redan berörts måste regeringen verka föratt förebyggande insatser får ökat utrymme. Det gällerfredsskapande åtgärder, begränsningar och helst successivtupphörande av vapenexport och främjande av mänskligarättigheter och social och ekonomisk utveckling iflyktingarnas hemländer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen,2. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- hos regeringen begär att den skallverka för att dagordningar och beslutsunderlag från EU:sministerråd tillställs regeringen föreministerrådsmötena,13. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- i enlighet med vad i motionen anförtsger talmanskonferensen i uppdrag att snabbt utreda hurriksdagens EU-arbete skall formas,14. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att skyddaoch förstärka offentlighetsprincip och meddelarskydd,5. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utrikes- ochsäkerhetspolitik i EU,6. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om politik i EU gentemotÖsteuropa,7. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om agerande i EUangående EU:s handelspolitik mot tredje land,8. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om agerande inomEU när det gäller biståndspolitik och skuldpolitik gentemotfattiga länder,9. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska mål förekonomisk politik och politik mot arbetslöshet i EU,10. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska krav inomtransportpolitikens område i EU-samarbetet,11. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hälso- och socialpolitik iEU-samarbetet,12. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljögarantin enligtartikel 100 a.4 i ,13. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konsumentpolitik i EU-samarbetet,14. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jordbrukspolitiki EU-samarbetet,15. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder på kultur- ochmediaområdet i EU-samarbetet,16. att -- om det blir ett klart ja ifolkomröstningen -- som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om regeringens hållning i EU-samarbetet på invandrings- och asylområdet.