mot · GH02Ub365 · 1994-01-25 00:00:00 — Viföreslår därför att alla de högskolor som saknar fastaforskningsresurser skall kunna skaffa sig detta genom attsjälva fatta beslut om ett fast samarbete med någon av deidag befintliga högskolorna som har fastaforskningsresurser.Ny demokratis värderingar och slutsatser:Det är nödvändigt att den akademiskautbildningen och forskningen är organisatoriskt åtskild frånövrig postgymnasial utbildning (som i ofta ärklassad som högskoleutbildning utan att vara det enligtvedertagna normer).Akademisk utbildning ska bygga påvetenskaplig grund.Akademiska lärosäten ska vara friasjälvständiga enheter enligt gammal västerländsk traditionmed ett absolut minimum av statlig styrning. De ska självabestämma om utbildnings/forskningsinriktning ochorganisation. De ska själva utse styrelse, rektor ochprofessorer.Fria akademiska lärosäten kan bedrivas iflera olika juridiska former t ex som stiftelser elleraktiebolag. En forcerad allmän avreglering är emellertidviktigare än att diskutera hur huvudmannaskapet ska vara.Låt olika huvudmannaskapsformer konkurrera medvarann.Akademiska lärosäten ska fritt konkurrera medvarann om studenter, lärare och forskare etc.Lönernainom den akademiska världen ska hävda sig välinternationellt och sättas individuellt.Akademiskutbildning ska löna sig. Studiefinansieringen ska underlättaför de studerande.Principen om fritt tillträde för alla somuppfyller inträdes/behörighetskraven är fundamental ursåväl demokratisk som moralisk synpunkt.Denakademiska utbildningen ska vara direktanknuten tilltidigare gymnasial utbildning.Den akademiskautbildningens övergripande mål ska vara att till det ytterstaexploatera bristande jämlikhet i de intellektuellaförutsättningarna och låta varje människa nå sinintellektuella topp. Nivelleringstänkande, jämnstrukenhetoch symmetri är bannlyst.Utbildningen skall vara såorganiserad att de mest begåvade skall kunna rusa genomutbildningssystemet snabbare än andra utan någrabyråkratiska hinder, om de så önskar.Det ska finnas enklar och otvetydig betygsdifferentiering och preciserademinimikrav för godkänt. Avkall på betygs- ochexaminationskraven får aldrig göras.Strukturer ochsystem skall införas som stimulerar och säkerställer såvälkvantitet som kvalitet inom all forskning.Forskningenskvalitet skall ges högsta prioritet. KglVetenskapsakademien, , IVA etc skallges väsentligt ökade resurser och befogenheter.Kvalitetsprogram skall utarbetas avprojektgrupper för vart och ett av våra olikavetenskapsområden. Dessa små projektgrupper skall varasammansatta av ett litet antal människor som besitter denabsolut högsta kompetensen som finns tillgänglig medinternationella mått mätt. Projektgrupperna skallrapportera direkt till utbildningsdepartementet.Allastudenter som bedöms ha anlag för forskning måste beredasfinansiell möjlighet att studera fram till en återinfördlicentiatexamen, som utgör ett prov påforskarbegåvningen.Doktorander som bedöms lämpligaska som princip garanteras doktorandlön med socialaförmåner. Alla som avlägger doktorsexamen medöverbetyg ska i princip garanteras en forskarbefattningunder minst tre år.Institutionerna ska utgöragrundstenarna och vara självständiga ''resultatenheter''.Varje institution ska ha en person som har det slutligaprofessionella ansvaret för såväl grundutbildningen somforskarutbildningen vid institutionen. Vederbörande skanaturligtvis också ha alla erforderliga befogenheter.Normalt är detta professorn men av en högre dignitet ändagens.Styrelsen för ett universitet eller ett akademisktlärosäte ska som helhet och uteslutande bestå av specielltutnämnda personer, som väljs för sin kunnighet ochförmåga att bidra till framgång i konkurrensmed de andra. Nuvarande partsintressebevakande ochpolitiserade styrelser anser vi förkastliga och förödande.De radikala förändringar av våra akademiska lärosätensom skisseras här torde som huvudregel kräva ändring iledningen med nya ledningspersoner. Man kan aldrig räknamed att hittillsvarande ledningar ska ställa sig positiva tilldjupgående förändringar av något de själva byggt uppomkring sig.11. Nytt studiefinansieringssystemNy demokrati vill ersätta dagens vildvuxna flora av olikaoch orättvisa studiefinansieringssystem med ett endasom är rättvist och lika för alla. Dagens många system ärytterst orättvisa och t o m uppmuntrar många ungdomar tillatt strunta i sin ungdomsutbildning eftersom man kan fåmotsvarande utbildning senare med god lön på samhälletsbekostnad i stället.Dagens många system är en salig röra av bidrag, lån, lönoch ersättningar för inkomstbortfall, studiebidrag,studiestöd, studiehjälp, studiemedel, utbildningsbidrag,särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa (svuxa), korttidsstudiestöd, internatbidrag osv!Sammantaget är de djupt orättvisa och inbjuder tillbidragsmaximering och bidragsarbitrage.Vår absoluta och grundläggande utgångspunkt är att ettstudiefinansieringssystem skall möjliggöra för allamedborgare att skaffa sig den utbildning de önskar. Andraprinciper är att det skall vara lika för alla och det skall vararättvist. Ett studiefinansieringssystem skall aldrig ersättainkomstbortfall -- däremot möjliggöra studier. Deninvestering individen gör i utbildning skall givetvis ge enrejäl avkastning och återbäring senare i livet genomlöneutvecklingen. Det skall löna sig att satsa på en godutbildning!Vi föreslår att studiefinansieringssystemet är ettenda för all vuxenutbildning. Vuxen i dettasammanhang är man efter fyllda -- dvs myndig.Oavsett om vederbörande därefter studerar pågrundskole/gymnasienivå eller på universitets/högskolenivåär studiestödssystemet ett och detsamma.En god och hög utbildningsnivå hos befolkningen är ettstarkt samhällsintresse, såväl ur humanistisk synvinkel somur samhällsekonomisk. Därför är ett generöst och rättviststudiefinansieringssystem både rimligt och önskvärt.Vi anser att det skall bestå av två delar, bidrag och lån.Bidragsdelen skall alltid vara lika för alla. Lånedelen kandäremot variera, efter individuella behov och önskemål.Naturligtvis skall det finnas en översta gräns, ett lånetak,och totalt per individ. Räntan på lånedelen skall varamycket låg och avdragsgill som övriga räntor.Bidraget skall vara ett rent bidrag och skall inteåterbetalas. Lånedelen skall vara ett renodlat lån som skallåterbetalas i sin helhet. Naturligtvis skall detaljreglernautformas så att studieflit och studieresultat belönas.Återbetalningsreglerna skall utformas så att deuppmuntrar till snabb återbetalning av lånedelen.Avskrivningsreglerna reglerar sedan eventuellaorimligheter som kan uppstå i återbetalningsskyldighet.12. LindbeckkommissionenDet finns all anledning att i det här sammanhanget erinraom förslag påutbildningsområdet.Kommissionen föreslog bl. a. följande:Det finns godasamhällsekonomiska skäl att subventionera utbildning.Men det är också viktigt att staten dimensionerarutbildningen så att dessa subventioner inte bara hamnar hosdem som blir antagna vid spärrad utbildning.Skärpkraven i skolan på färdigheter i kärnämnen såsom svenska,utländska språk och matematik, dvs. färdigheter som ärviktiga nästan oavsett vad en elev senare i livet vill ägna sigåt.Sänk kostnadsnivån i utbildningsväsendet bl. a.genom att återgå till en tidigare lärartäthet.Ökasamtidigt antalet dagar och timmar i skolan , så atttraditionella färdighetsämnen kan prioriteras utan attminska humanistisk, estetisk och fysisk fostran. Ställ ökadekrav på hemarbete.Om skolan måste tillföras merresurser, bör dessa i första hand tas från barnomsorgen ellerbarnbidraget vilket innebär en förskjutning i tiden av stödettill barn.Satsa på ökad lärarkompetens genomvidareutbildning. Använd en brantare löneprofil somstimulans.Vikta betygen vid intagning till högreutbildning.I den mån forskningsinstitut skapas förforskning och utvecklingsarbete bör de ha en liten fast staboch i övrigt använda inlånad personal.Lindbeckkommissionen pekar också på behovet avsnabba och kraftfulla åtgärder.Ny demokrati ställer sig helt bakom kommissionensförslag och menar att de är väl värda att ligga till grund förregeringens och statsmakternas fortsatta åtgärder inomutbildningsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrens och kvalitet i skolan,2. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i aktuella författningar att de i motionen angivnaförslagen om konkurrens och kvalitet i skolan kanförverkligas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktiga betygssystem i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialresurser även till duktigaelever,5. att hos regeringen begär ett förslag tillnärmare utformning av ett stödsystem för duktiga elever,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny lärarutbildning och nyarekryteringsvägar till läraryrket,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisning,8. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i erforderliga lagar (bl.a. SFS 1991:1083 ochgrundskoleförordningen) att kommunerna fullständigtbefrias från sina skyldigheter att anordnahemspråksundervisning,9. att till Statligt utjämningsbidrag förkommuner (anslag H 1. sjunde huvudtiteln) för budgetåret1994/95 anvisar mindre än regeringenföreslagit eller således 37 ,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och undervisning isvenska språket och att våra invandrare måste lära sigsvenska språket,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småbarnsskolor,12. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att stimulera framväxten av småbarnsskolor i linjemed vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om industriskolor,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nytt lärlingssystem,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om akademisk utbildning ochforskning i världsklass,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nyttstudiefinansieringssystem,217. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslagoch att lägga dessa till grund för fortsatta åtgärder inomutbildningspolitikens område.