mot · GH02Sf265 · 1994-01-25 00:00:00 — Utvecklingen av långtidssjukskrivning ochförtidspensionering är oroväckande. har antalet långa sjukfall ökat kraftigt och fall somvarar än har, --1991, ökatmed för män och för kvinnor.Statistiken för visar dock på enminskning av de långa sjukfallen, men eftersom fall medrehabiliteringsersättning försvinner ur statistiken ärsiffrorna missvisande. En annan av orsakerna till att delånga fallen minskar , är att de blir förtidspensionsfall.Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag ökar iantal. beviljades drygt 58 000 nya förtidspensioner och sjukbidrag, det högsta taletsom någonsin registrerats. Ökningen mellan åren 1991 och1992 var . Av denna ökning svarar personer iåldern 30--för , 60--för och16--för . Totalt uppbar, i riket , 390 000 personer förtidspension eller sjukbidrag.Kostnaden för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning,förtidspension och sjukbidrag uppgick till 55,8 miljarder kronor.Genom den nya rehabiliteringslagstiftningen från 1 juli1992 har det övergripande ansvaret församordningen av rehabiliteringsverksamheten. Trots ökadesatsningar på rehabilitering, bl.a. genom de s.k.Dagmarpengarna för behandling och rehabiliteringen inomhälso- och sjukvården samt genom ökade resurser föryrkesinriktad rehabilitering, ökar alltså antaletförtidspensioneringar.Tidigare har man kunnat konstatera ett negativtsamband mellan sjukskrivning och arbetslöshet. hararbetslösheten, , ökat från tillungefär . Det är oklart om ovan nämndasamaband fortfarande råder.Myndigheterna har fått stora svårigheter med att skaffasysselsättning åt de människor som har drabbats och frånförsäkringskassan kommer signaler om att andelenarbetslösa bland de sjukskrivna blir allt större. Samhälletsvårdapparat sätts också på prov när det gäller att behandlaarbetslösa sjukskrivna, eftersom en ny problematikuppträder genom kombinationen arbetslöshet ochsjukskrivning.Rätten att få förtidspension av arbetsmarknadsmässigaskäl upphörde , vilket torde ha fått endel konsekvenser. De olika ersättnings- ochbidragssystemen kan komma att fungera somkommunicerande skäl för medborgare utan arbete.Behov av forskning och utveckling (FoU) påsocialförsäkringsområdetMed utgångspunkt från den problembild som beskrivitsovan kan det konstateras att det behövs forskning ochutveckling på socialförsäkringsområdet och speciellt medinriktning på rehabilitering.Behovet av kunskaper på området är stort för att kunnasätta in motåtgärder.Visserligen satsas det på forskning och utveckling pådetta område, men tyvärr inte i tillräcklig omfattning. Detkan i sammanhanget nämnas att Riksförsäkringsverketfördelar till utvecklingsprojekt vid landetsförsäkringskassor. Siffran har varitdensamma , och det kan konstateras att det ären alldeles för låg siffra. I sammanhanget kan nämnas attförsäkringskassan i lämnade in ansökningarpå föregående budgetår.Rehabiliteringsberedningen åberopar försocial forskning (DSF), initiativgruppen, som konstaterar ien rapport, ''Öka forskningen om socialförsäkringen'', år1984 att det inte går att finna en orsak till denförehållandevis svaga utvecklingen avsocialförsäkringsforskningen utan man får söka flerasamverkande faktorer. Följande förhållanden bedömdessom särskilt betydelsefulla i detta avseende:Socialförsäkringens kontinuerliga och snabba omvandling.Avsaknaden av en naturlig institutionell hemvist försocialförsäkring inom högskolan. Socialförsäkringentillhör som regel inte institutionernas traditionellaintresseinriktning. De statliga utredningar som sysslarmed socialförsäkringen vänder sig sällan till forskarvärldenför att få hjälp. Intressemotsättningar har varit sällsyntaunder socialförsäkringens expansion. Tillväxten avantalet forskare och forskarstuderande inom detsamhällsvetenskapliga området är svag.Visserligen har det hänt en del sedan detta skrevs. Dethar kommit igång forskning på några universitet i landet,men absolut inte i tillräcklig omfattning. Det behövs ocksåen lite annorlunda ansats på forskningen, nämligen ettnärmande mellan teori och praktik. Det behövs naturligtvistraditionell forskning som bedrivs vid universiteten menockså nya satsningar som närmare beskrivs nedan behövs.Mångfalden är med andra ord nödvändig även på dettaområde.Det finns inte en enda väg för FoU påsocialförsäkringsområdet. Det är naturligtvis viktigt attFoU på socialförsäkringsområdet bedrivs utifrånproblemställningar som formuleras vid universiteten. Men,och det är ett viktigt men, FoU bör även bedrivas utifrånproblemställningar som formuleras av kassapersonal, gärnai samarbete med forskare från universitet och högskolor.FoU bör bedrivas utifrån kassapersonalensvardagskunskap. Det finns många fördelar med ett sådantförhållningssätt; bl a blir det relevanta problemställningaroch en direkt använding av forskningsresultaten.Eftersom det handlar om att bygga broar mellan teorioch praktik skall FoU-arbetet bedrivas i nära samarbetemed universitet/högskolor.Vid i har ett samarbetebyggts upp med och . Dessutom har ett samarbete etablerats medMitthögskolan i som etablerat en enhetför socialförsäkringsforskning.En FoU-modell som håller på att byggas upp vidförsäkringskassan i är ett viktigtkomplement till utvecklingsmedeloch till den FoU som bedrivs vid universitet och högskolori landet.Det behövs innovationer även inom den offentligasektorn. Stockholmskassans modell med FoU utifrånkassapersonalens vardagskunskap med en stark kopplingtill vetenskapssamhället är därför intressant att satsa på.Socialförsäkringsadministrationen behöver nya''injektioner''.I sammanhanget kan noteras att det inrättats ettvetenskapligt råd (socialförsäkringsakademi) vidförsäkringskassa i . Rådet har som centraluppgift att bygga broar mellan teori och praktik. I rådetfinns professorer från samhälls- , beteende- och medicinskaområdena samt representanter förförsäkringsadministrationen.En satsning på detta område, vilket kräver finansieringmed ca , innefattande enförsöksverksamhet , som därefter följs upp ochutvärderas, vore synnerligen intressant. En utvidgadforskning inom detta område i likhet med vad som ovanbeskrivits har stora förutsättningar att ge mycket positivasamhällsekonomiska effekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade forsknings-och utvecklingsinsatser på socialförsäkringsområdet.