ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Bo225 · 1994-01-25 00:00:00 — Stora förändringar i finansieringen av det framtidaboendet sker och är nödvändigt, med hänsyn till de högabygg- och boendekostnaderna som blev följden av detgamla systemet. Subventionssystemet ledde till högabyggkostnader och därmed ännnu högre boendekostnader.Nya former för bosparande och finansiering måstekomma för att vi skall klara rimligaboendekostnader utan höga statliga subventioner.Frågan om ägarlägenheter utreds f.n. och avsikten är atten lägenhet i ett flerbostadshus, i fråga omägandefinansiering och beskattning, skall bli jämförlig meden i ett ägt radhus.Syftet med ett nytt bosparsystem är bl.a. att var och enskall kunna låna efter sitt behov, till sin bostad, och att denboende skall slippa ansvar för grannens eventuellt obetaldamånadskostnader.I många andra länder finns redan konstruktionen medbosparande och ägarlägenheter och borde därför ocksåkunna bli ett bra alternativ i Sverige.Ägarlägenheter och premierat bosparande kan bli enpositiv ''bostadssocialreform'', som också skulle kunnabidra till ökad stabilitet på bostadsmarknaden.Ett system finns i som lär omfatta 25 miljonerbosparande. Det är så utformat att spararen tecknar ettbosparavtal med ett bosparinstitut om visst belopp. Närhalva beloppet sparats, genom månatliga insättningar, kanbospararen få ett bosparlån som är lika stort till en relativtlåg fast ränta. Dessutom erhålls en 10-procentigsparpremie.Genom sparandet grundläggs goda sparvanor, ochsystemet leder till lägre bokostnader och verkarinflationsdämpande. Systemet skulle också, vilket behövs,stimulera till konkurrens mellan kreditinstituten och geökad köpkraft och valfrihet för konsumenten.Ett rätt utformat, statligt premierat bosparsystem och enlag som möjliggör ägarlägenheter som i andra länder börkomma till stånd. Detta kan leda till nya förbättrademöjligheter, för inte minst de unga, men också alla andrasom vill äga sin framtida bostad.Systemet kan också, med hjälp av erfarenheter frånandra länder, utformas utan påfrestningar för statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bosparande och ägarlägenheter.
mot · GH02Bo226 · 1994-01-25 00:00:00 — Företagen erhåller föreskrifter frånArbetarskyddsstyrelsen om riskförebyggande åtgärder. Detvill säga att företagen är skyldiga att ta reda på vad och vilkaarbetsplatser eller -moment som kan innebära riskför en olycka eller tillbud. Dessa risker skall sedan åtgärdas.Människor med symtombild på elöverkänslighet har haftsvårt att göra sina röster hörda och att få hjälp. Deelöverkänsliga personer som åter är i arbete och klararav tillvaron i samhället har fått hjälp med elsanering avarbetsplatser och sin hemmiljö av arbetsgivare, kommuneroch anhöriga. ''Välviljan'' hos kommuner och arbetsgivare, personenssociala status i samhället, och var man bor i har oftavarit av avgörande betydelse om vederbörande fått hjälpeller inte. De personer som inte fått någon hjälp är oftasttvingade till sjukskrivning eftersom de inte kan vistas i denbefintliga elmiljön.Att vara sjuk och svag, att tvingas bo i husvagn och attinte kunna tala i telefon är verklighet för många elallergiker.I värsta fall ställer ingen inom kommunen, vårdcentralen,, , ellerfastighetskontoret upp. Ofta bemöts den elöverkänsligapersonen med orden ''det är inte vetenskapligt bevisat'',men där elsanering genomförts, av personer med tillräckligkunskap på området, har den givit mycket bra resultat.Socialstyrelsen har genom ett yttrande samt ettregeringsbeslut gett iuppdrag att gå ut med rekommendationer till kommunernaatt inte bevilja bostadsanpassningsbidrag till elöverkänsligapersoner ''för det är ej vetenskapligt bevisat''.Att forskningen ännu inte har svar på frågorna kringelöverkänslighet fritar inte samhället från ansvar att redannu hjälpa dem som drabbats. Forskningen bör få ökadeekonomiska resurser inom detta område. De behövs bl.a.kartläggning av om elallergi kan klassificeras eftersymtombild och känslighet. Dokumentation och analyser averfarenheter ''ute på fältet'' bör tas tillvara vad gällerelsanering, såväl hemma och på arbetsplatser som avfordon, apparater etc. Hudanalyser bör göras efterelexponering med den metodik som utvecklats vid Enhetenför experimentell dermatologi vid . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elöverkänslighet,2. att hos regeringen begär förslag om ökadeforskningsinsatser och möjligheter tillbostadsanpassningsbidrag till elöverkänsliga personer.
mot · GH02Bo229 · 1994-01-25 00:00:00 — Statsbidrag för ombyggnation till gruppboende för äldre De krav satt upp för erhållande avstatsbidrag för ombyggnation till gruppboende för äldreupplevs av många kommuner som alltför stelbenta.Det är inte rimligt att kräva att de gruppboende alltidskall ha tillgång till egen toalett och egna kokmöjligheter.Dispensmöjligheter borde finnas.I ett gruppboende för t ex dementa, där flera människormed stora svårigheter att klara sina egna behov i form avtoalettbesök, matlagning etc och med relativt storpersonaltäthet bor, är det ofta bättre för de boende att fåhjälp från personalen och slippa problem som uppstår pågrund av svaghet och svårigheter att göra rätt. En spisplattaglöms lätt av och ett toalettbesök blir för många någotmycket svårt. Oron över att en nära anhörig glömmer attstänga av spisen är ofta stor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flexiblare krav ställs påstandarden på gruppbostäder för dementa för erhållande avstatsbidrag,
mot · GH02Bo233 · 1994-01-25 00:00:00 — har många människor i vårt landdrabbats av elöverkänslighet av olika svårighetsgrad. Dehar fått allt från hudproblem till svåra neurologiskasymptom. Problemen har gjort det svårt för de drabbade attfungera varhelst det finns el, med andra ord på de flestaställen i vårt moderna samhälle. Enligt undersökning, somArbetsmiljöinstitutet gjort, är av svenska folket mereller mindre elöverkänsliga. Ofta debuterar problemen vidarbete med dataskärmar och särskilt då i samband med byteav datasystem.Forskningen beträffande elöverkänslighet ligger i sinlinda. , och andra myndigheter gickdock samman i ett projekt omelöverkänslighet. I detta projekt satsas 20 miljoner kronor.Ännu finns emellertid inga erkänt tillförlitliga mätmetodersom kan användas i undersökningen av de drabbade. Detdröjer troligen innan forskarna kan finna lösningenpå dessa problem.De som drabbats hårdast av elöverkänslighet utsätts förstort lidande. De kan inte tala i telefon, inte köra bil ellersätta sin fot någonstans inom ''civilisationen''. Några harflyttat till elfria skärgårdsöar eller ensliga torp. Andra leverkvar i sina helt mörklagda hem med strömmen avstängd.Svårigheten att bli trodd av läkare när det gäller det reellai problemen, fullständig social isolering och utslagning frånarbetslivet gör självmordsfrekvensen hög bland de svårastdrabbade.Det är emellertid möjligt att få en elöverkänslig attfungera bra både hemma och i arbetslivet. Tekniken klarardet sjukvården inte klarar. Med ett elsanerat hem och enelsanerad arbetsplats kan den elöverkänslige leva ettnågorlunda normalt liv. Försök pågår i ochKarlskoga när det gäller att skapa bra, elfria miljöer.Arbetslivsfonden har i flera fall bistått företag ochmyndigheter med pengar för att elsanera arbetsplatser.Resultaten har varit goda. rekommenderar dockkommunerna att inte bevilja elallergikerbostadsanpassningsbidrag. Detta trots att var och en kaninse omfattningen av en elsanering av en modern bostad.Vissa kommuner har dock lyckligtvis mot Boverketsrekommendation beslutat hjälpa drabbade med bidrag.Sjukhusvistelse eller bara det kortaste besök på sjukhusskapar utomordentligt stora problem för en elöverkänslig.Universitetssjukhuset i t.ex. inrättar därför ,när sjukhuset byggs ut, en särskild del för elallergiker.Vi motionärer anser att något måste göras åt deelöverkänsligas situation. Vi anser att borde ta sigan frågan ytterligare och rekommendera kommunerna attbevilja elöverkänsliga bostadsanpassningsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt tillbostadsanpassningsbidrag för elallergiker.
mot · GH02Bo234 · 1994-01-25 00:00:00 — Bostäder ska kvalitetsmärkasMarknaden ställer nya krav på bostäderna.Konsumenterna kräver information om bostaden de köpereller hyr. Regeringen genomdriver avrustning av alla kravpå bostäder medan kraven på andra, för konsumenternaoch miljön viktiga ''produkter'', ökar. Bilar ska t.ex.uppfylla hårda krav vid leverans och sedan kontinuerligtkontrollbesiktigas. En bostad däremot kan ge de boendecancer utan att för den skull behöva besiktigas eller ännumindre åtgärdas.Problemen med sjuka hus är välkända; radonhus,flytspackel, mögelhus, PVS-material, bristande ventilation,etc. De boende eller bostadssökande har ofta svårt attbedöma en lägenhets kvalitet om man inte harspecialkunskaper.Bostäder borde kvalitetsmärkas med ett system som ärbegripligt och tillåter jämförelser mellan olika bostäder.Sunda och miljövänliga bostäder med en godinformation om byggnadsmaterial, byggsystem,miljöpåverkan, etc. skulle bli eftertraktade.Kvalitetsmärkning skulle bidra till att vi får sundareoch miljövänligare bostäder. Regeringen bör få i uppdragatt återkomma med förslag om en obligatoriskkvalitetsmärkning av bostäder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omobligatorisk kvalitetsmärkning av bostäder.
mot · GH02Bo235 · 1994-01-25 00:00:00 — Bidrag vid renovering av bostäder I infördes en bidragsmodell till de somrenoverar sin bostad. Detta har blivit en stor succé ochreglerna har förbättrats till 1993 genom att procentsatsenför bidraget ökat från till och att det även gäller alla typer av bostäder.Bostadsinnehavaren får ansöka om bidrag hoskommunen efter att han har fått in anbud från t.ex. ettmåleriföretag. Därefter beviljas bidraget och villaägarenkan få betalt av kommunen när fakturan till entreprenörenska betalas utan att ligga ute med pengar. Bidraget är av arbetskostnaden och får uppgå till maximalt . Det gäller alltså inte för eget arbete eller förmaterialkostnad.Den danska regeringen har avsatt 1,5 miljarder kronorför detta bidrag . Eftersom bidraget är 50 procentav arbetskostnaden motsvarar det minst 3 miljarder kronori omsättning. Med en årslön på ger det jobb åt 7 500 årsarbetare. Till detta kommer alla de somsysselsätts i materialindustrin. räknar man medatt förslaget har skapat 14 000 nya jobb inom hantverksbranschen ochmaterialindustrin, vilket beror på att regeringen avsatte 2miljarder kronor . Bostadsministern i Danmarkräknar med att för varje krona som man satsar ger det 6kronor i omsättning. Hälften av detta är nya jobb, dvs. 1,5miljarder kronor blir till 4,5 miljarder i extra omsättning.Det danska förslaget innebär att regeringen satsar 1,5miljarder kronor men får intäkter på 2,1 miljarder kronorenligt vissa beräkningar.I juni månad 1993 beslutade att införaskatterabatt genom avdrag på fastighetsskatten. Avdragenmedges av arbetskostnaden för reparation ochunderhållsåtgärder i både permanent- och fritidsbostäder.Vi socialdemokrater föreslog att stödformen i ställetskulle utformas som ett direkt bidrag. Vår motivering varatt ett direkt bidrag med samma beloppsgränser somriksdagsmajoritetens skulle ge större effekt än avdrag frånfastighetsskatten som sker långt i efterhand.Vi kan nu konstatera att avdragsmodellen har gett enmycket begränsad effekt på sysselsättningen. Det är förkrångligt, ger alltför liten stimulans och stödformen saknarbostadspolitiska ambitioner.Enligt samstämmiga bedömningar fallerombyggnadsverksamheten med . krävs åtgärder som påtagligt påverkarsysselsättningen i positiv riktning, som behövligaombyggnads- och upprustningsåtgärder av befintligabostäder kommer till. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen hemställer om åtgärder isyfte att öka byggsysselsättningen.
mot · GH02Bo236 · 1994-01-25 00:00:00 — och Länsarbetsnämndensamarbetar i ett projekt för att motverka arbetslöshetenbland utförsäkrade byggnadsarbetare.En del av projektet är att bygga till och förändra i f.d.Ostindiska kompaniets byggnad i för attförverkliga planerna på ett stadsmuseum. Byggnadenuppfördes --1760 som magasinshus med en mindre delsom kontorsdel.Denna del av projektet kräver extra anslagsmedel, somtill största del kan utgå i form av stödåtgärder för attmotverka arbetslösheten inom den hårt drabbadebyggbranschen. är en tredjedel, ,av finansieringen säkrad genom finansiering.Vad som ytterligare saknas är ca 75 miljoner avkostnaden, vilken totalt är beräknad till 117 miljonerkronor.Riksantikvarieämbetet och har på ettuppskattande sätt uppmuntrat och uttalat sitt stöd förprojektet.Kulturrådet vill betona att projektet är av stortkulturpolitiskt värde för och attytterligare samhälleligt stöd krävs för förverkligandet avprojektet. har statens stöd blivit enbart de 5miljoner kronor som givit i anslag under 1993.I årets statsverksproposition understryks barn ochungdomars behov av stimulans till ökad kunskap genomupplevelser och egenaktiviteter. Detta är en viktig del i ettmeningsfullt och innehållsrikt kulturutbud. Betydelsen avden svenska historien framhävs i kampen mothistorielöshet.Ur arbetsmarknadssynpunkt utgör detta projekt ettmycket värdefullt tillskott till behovet avsysselsättningsprojekt för den hårt drabbadebyggnadssektorn i Västsverige.Regeringen och har gjort storasatsningar på infrastruktur i landet i form av vägar, broaroch järnvägar vilket är värdefullt. Det är dock viktigt attäven prioritera rena byggnadssatsningar, eftersom dessa påett effektivt sätt skapar sysselsättning åt bredare grupperinom byggnadsarbetarkåren.Ombyggnaden av kommer att, tillskillnad från ett brobygge, sysselsätta även finsnickare,målare, plattsättare, elektriker och plåtslagare. Projektetligger väl i linje med det stöd som kan utgå förunderhåll och reparation av vissa kommunala byggnader.Denna ram är, efter beslut , . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attfrån arbetsmarknadssynpunkt tidigareläggning görs avombyggnad av vissa kulturhus, t.ex.
mot · GH02Bo237 · 1994-01-25 00:00:00 — har beslutat att kyrkobokföringen skall flyttasfrån pastorsämbetena till skattemyndigheterna. Enkonsekvens av detta beslut är att alltkyrkobokföringsmaterial --1991, som finns hospastorsämbetena, ska levereras till landsarkiven.Denna reform började träda i kraft den 1 juli 1991.Landsarkivet i har genom schablonberäkningkommit fram till att ca 5000 hyllmeterkyrkobokföringsmaterial ligger på pastorsämbetena iVästsverige. när det börjar bli aktuellt attkyrkoböckerna ska komma till landsarkivet, krävs detnågon form av tillbyggnad.Kyrkoböcker utgör det mest efterfrågade materialet vidett landsarkiv, och hanteringen av dem kommer att krävaavsevärd personalförstärkning. Det har beräknats att detenbart i behövs ca 15 personer för att dels klaraalla de skriftliga förfrågningar som finns på detta material,dels klara hanteringen i forskarsalen.Landsarkivet i är ett av landets sju landsarkivoch dess distrikt omfattar och , Älvsborgsoch . Centralt är landsarkivet underställtRiksarkivet.Huvudbyggnaden av landsarkivet i uppfördesåren 1910--1911. Tomten skänktes till staten av Göteborgsstad 1908.Ur arbetsmarknadssynpunkt utgör detta projekt ettvärdefullt tillskott till behovet av sysselsättning för den hårtdrabbade byggsektorn i Göteborg.Regering och har gjort stora satsningarpå infrastruktur i landet i form av vägar, broar och järnvägarvilket är värdefullt. Det är dock viktigt att även övervägaexempelvis andra angelägna statliga byggen som dessutomockså kan ge sysselsättning åt bredare grupper inombyggarbetarkåren.Vi anser därför att en skyndsam utredning bör göras avmöjligheterna att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärderprioritera ombyggnadsstöd till landsarkivet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regering till känna vadi motionen anförts om ombyggnadsstöd till landsarkivet iGöteborg.
mot · GH02Bo238 · 1994-01-25 00:00:00 — Antalet människor inom arbetslivet som upplever olikabesvär eller drabbas av skador som kan hänföras tillarbetsmiljön på kontor ökar. Många av dessa har utan tvivelsamband med arbete vid bildskärm.Hur många som upplever besvär känner vi inte tilleftersom många tiger och lider och inte tar upp frågan påsin arbetsplats eller söker läkare. Problemen kommer intefram förrän besvären är så svåra att det då ofta gått så långtatt skadan inte går att bota. De typer av besvär och skadorsom är vanligast är stickningar och sveda i huden iblandockså hudutslag. Ögonbesvär såsom ''grus i ögonen'',överkänslighet mot ljus, yrsel, illamående, domningar ikroppen, koncentrationssvårigheter och onormal trötthetär också vanligt.Utöver problemen på arbetsplatsen medföröverkänslighet för el ofta stora konsekvenser för livet iövrigt. Man kan t.ex. inte titta på TV, använda olikaelektriska apparater i hushållet, vistas i lokaler där det finnslysrör eller åka tåg, buss, bil och flyg. Handikappet är medandra ord mycket stort och man blir socialt väldigt isolerad.Eftersom vetenskapen inte lyckats på ett samlat sättklarlägga sambanden mellan dessa besvär och arbete vidbildskärm har de som drabbas ofta svårt att bli trodda t.ex.av läkare och på arbetsplatserna. Detta är en extra och svårbelastning för en som redan har andra bekymmer.Behovet av att satsa resurser på att klarlägga sambandenmellan bildskärmsarbete och de besvär som beskrivits härframstår ännu tydligare när man betraktar konsekvensernaav den ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkringsom trädde i kraft den 1 januari 1993.I förarbetena sägs t.ex. att ''den samlade kunskapenmåste med betydande grad av sannolikhet tala för att enfaktor i miljön är skadlig. Uppfattningen att en viss faktormed hög grad av sannolikhet kan orsaka skada måste därvidvara relativt allmänt accepterad''.För att komma till rätta med detta problem som tenderaratt öka och som betyder stort personligt lidande för mångamänniskor och medför stora kostnader för företag ochsamhälle krävs att medel och forskningsresurser avsätts intensiv forskning . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om medeltill ett forskningsprogram som skall studera sambandenmellan arbete vid bildskärm och de olika typer av besvärsom kan förekomma vid sådant arbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utredning tillsätts meduppdrag att studera konsekvenserna av de ändringar i lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring som trädde i kraft den1 .
mot · GH02Bo239 · 1994-01-25 00:00:00 — har en viktig uppgift att fylla för attvärna om städernas miljöer. Det är i städer och andratätorter den allra största delen av vårt lands befolkning boroch till största delen vistas i. Städernas miljö är därför enmiljö- och hälsofråga för många människor. harStadsmiljörådet en kulturell uppgift. Städernas miljöer ärockså i allra högsta grad en fråga om kultur. Vilkastadsmiljöer är exempelvis värda att bevara? Vilka har mindre betydelse för vår livsmiljö istaden?Stadsmiljörådet har härvidlag trots små resurser gjortviktiga insatser. är litet, men har ändå på ett brasätt gett viktiga bidrag i värnet om stadsmiljön.Nu är dock framtida ställning oklar.Inom Miljö- och naturresursdepartementet har enutredning gjorts om rådets framtida ställning ochfinansiering. Denna utredning förordade en fortsattanknytning till Boverket.Även regeringen anser att bör finnaskvar. Problemet är finansieringen av verksamheten. Ipropositionen anges att ansträngningarna att åstadkommaen extern finansiering bör fortsätta. Givetvis vore dettavärdefullt, men det är tveksamt om detta bör vara den endafinansieringskällan. Det finns ett värde i en fortsattanknytning till , varför åtminstone någon del avfinansieringen även fortsättningsvis bör ske genom dettaverk.Eftersom ägnar sig åt frågor som harmed kultur att göra, bör detta också finnas med ibedömningen då det gäller rådets framtida roll. Denpågående skulle här kunna få i uppdragatt framlägga förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GH02Bo241 · 1994-01-25 00:00:00 — har många människor i vårt landdrabbats av elöverkänslighet av olika svårighetsgrad.Elöverkänsliga är en kategori människor som är i starktbehov av samhällets respekt, vilja till hjälp, stöd ochförståelse. Deras situation kan jämföras med de människorsom blir skadade av amalgam inom tandvården. Innanforskningsresultat kan säkerställas lider dessa drabbademänniskor oerhört.Enligt TCO-tidningen kostar det 11,8 miljoner kronoratt förtidspensionera en 35-åring som har iårslön. Man räknar då med ett produktionsbortfall på 6miljoner kronor, förlorade skatter och avgifter 2,5 miljonerkronor samt ATP 3,3 miljoner kronor.Stora besparingar kan göras såväl i mänskligt lidandesom i ekonomiska kostnader för samhället om dessamänniskor kan rehabiliteras. Det är möjligt att fåelöverkänsliga att fungera både hemma och i arbetslivetgenom att elsanera de platser där de vistas. Tekniken klarardet sjukvården inte klarar. Med ett elsanerat hem och enelsanerad arbetsplats kan den elöverkänslige leva ettnågorlunda normalt liv.I en slutrapport från företaget tillArbetslivsfonden har man iakttagit att insatser i dendrabbades arbetsmiljö kan bli helt värdelösa om man inteockså tar hänsyn till hem- och fritidsmiljön. Vi anser attregeringen bör ge i uppdrag att ta sig an fråganytterligare och rekommendera kommunerna att beviljabostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga personer. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt tillbostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga personer.
mot · GH02Bo243 · 1994-01-25 00:00:00 — Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden -- halvårsskiftet 1992utgick, i mån av tillgång på medel, bidrag till kostnader förkonstnärlig utsmyckning eller gestaltning vid ny- ochombyggnad av hyres- och bostadsrättshus. Stödetavvecklades per men återinfördes ett årsenare som ett led i ROT-programmet för bostäder. bidragsramen är för innevarandebudgetår. I budgetpropositionen, bilaga 12 s. 61, föreslås attbidraget behålls under /95 och attbidragsramen oförändrat fastställs till 15 miljoner kronor.I beslut om ett ROT-program,1992/93:BoU10, ingick, som framgått ovan, att bidragskulle lämnas för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden. I beslutet fanns inte någon begränsningom att statens ansvar för bidragsgivningen skulle upphöraefter utgången av nästa budgetår. Möjligen kan vad ibudgetpropositionen anförts tolkas så att bidragsgivningeninte skall fortsätta efter /95. För att klargöraatt så inte varit avsikt bör genom etttillkännagivande göra regeringen uppmärksam påinnebörden av ROT-beslut i nu aktuell del.Ytterligare en fråga om bidragsgivningen bör tas upp. förordning (SFS 1987:316, senast ändrad i SFS 1993:556) i vilken de närmare reglerna för bidrag finnsanges i 8§ bl.a. att numera skall inhämta yttrandefrån innan fråga om bidrag prövas. skall höras innan beslut fattas i ärendet gällerfr.o.m. gällde att beslutfattades av länsbostadsnämnden utan krav på att yttrandefrån konstrådet skulle inhämtas. Det förefaller vara enonödig omgång att höra konstrådet. Administrationen ökarmed påföljd att konstnärerna och andra berörda kan fåvänta på besked . Exempel finns dessutompå ärenden i vilka konstrådets synpunkter på denkonstnärliga utsmyckningen endast svårligen gått att förenamed konstnärens, de boendes och fastighetsägarnsintentioner. Det kan då vara svårt att över huvud taget få tillstånd konstnärlig utsmyckning i bostadsområdet. Det tordeinte finnas tillräckliga skäl att behålla denna ordning. Enåtergång bör ske till de handläggningsregler som gällde . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter att medge statligabidrag till konstnärlig utsmyckning i bostadsområden ävenefter /95,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen av stödet tillkonstnärlig utsmyckning.