ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk359 · 1994-01-25 00:00:00 — Genom i första hand lagen (1993:1536) omräntefördelning vid beskattning och lagen (1993:1537) omexpansionsmedel har enligt prop 1993/94:50 åsyftats attenskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag skulle fåskatteregler som är likvärdiga med reglerna förenmansaktiebolag. Reglerna har emellertid fått enutformning som medför väsentliga skillnader gentemotenmansaktiebolagen. När vi i fortsättningen talar omenskilda näringsidkare avser vi också delägare ihandelsbolag såvida vi inte särskilt markerat att vi endastavser enskilda näringsidkare.RäntesatsenEn skillnad gentemot enmansaktiebolaget som lyftesfram redan i motion 1993/94:Sk16 avser räntesatsen vidbestämmandet av positivt fördelningsbelopp.Utdelningstaket för enmansaktiebolag är statslåneräntanökad . Detta är ett skattefrittbelopp för mottagaren och motsvarar med en statslåneräntaom en avkastning omräknat före bolagsskatten() om . Motsvarande avkastning förenskild näringsidkare uppgår till (statslåneränta ökad med en procentenhet). Skillnaden ärsåledes 100 procent.RäntefördelningstvångetEn annan väsentlig skillnad gentemotenmansaktiebolagen är att den positiva räntefördelningenär tvingande. Den enskilde näringsidkaren har således intemöjlighet att frivilligt spara fördelningsutrymme tillkommande år. Enmansaktiebolaget har däremot möjlighetatt helt fritt välja om man skall ge utdelning visst år eller omutdelningsutrymme skall sparas till kommande år.Beräkning av det justerade resultatetPositiv räntefördelning medges om det justeraderesultatet är positivt. Vid beräkning av det justeraderesultatet får enligt 7§ tredje stycket lagen om räntefördelning vidbeskattning exempelvis inte inräknas återfördperiodiseringsfond, intäkt på grund av minskning avexpansionsmedel, återförd skatteutjämningsreserv ochenligt sista stycket av övergångsbestämmelser inte helleråterförda uppskovsbelopp. Detta är en ordning sommarkant avviker från det som gäller förenmansaktiebolaget.Expansionsmedelssystemet avser att ge ett skattemässigtresultat som är likvärdigt det som gäller för redovisad vinsti enmansaktiebolaget. Utdelning från enmansaktiebolagetkan utbetalas från i bolaget kvarhållen avskattad vinst,oavsett vilket år vinsten härrör från. Den ordning som gällerför beräkning av det justerade resultatet i enskildnäringsverksamhet innebär att det endast är årets vinst somkan användas för räntefördelning (=utdelning). Ordningeninnebär dessutom att de övriga poster som räknas upp i 7§ tredje stycket och sista stycket avövergångsbestämmelserna inte heller får medräknas närman bestämmer det justerade resultatet. Vid beräkning avenmansaktiebolagets vinst före skatt och utdelning ingårdessa poster.För att uppnå syftet med reformeradföretagsbeskattning behövs följande justeringar göras ilagstiftningen 1) 7§ sista stycket i lagen om räntefördelning vid beskattningbör upphävas 2)6§ sista stycket i lagen om expansionsmedel börupphävas 3) 3§ fjärde stycket i lagen om periodiseringsfonder börupphävas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de förändringar som krävs iföretagsbeskattningen.
mot · GH02Sk360 · 1994-01-25 00:00:00 — Lagen om särskild fartygsfond (1954:40) upphörde attgälla vid utgången av . De sista avsättningarna tillfonden kunde göras vid taxering. Lagen innebar ikorthet att den som sålde sitt fartyg kunde avsätta belopptill en särskild investeringsfond.En oönskad skatteeffekt som uppkom genomavskaffandet av fartygsfonden är att vid försäljning av ettfiskefartyg, måste en nyinvestering i fiskefartyg ske sammaår för att undvika en effektiv beskattning på helareavinsten. Stora problem har uppkommit för yrkesfisketgenom nuvarande lagstiftning. Rådande förhållandenförsvårar rationella investeringsbeslut. Detta kan få tillföljd att en nyinvestering omöjliggörs dåinvesteringskapitalet för anskaffandet av det nya fartygetmåste användas till skatten för det gamla fartyget, vilketinte kan vara rimligt.Vid nyinvestering i fiskefartyg börreavinsten vid försäljningen av det gamla fiskefartygetkunna dras mot kostnaden för nyinvesteringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att, vid nyinvestering ifiskefartyg , reavinsten vid försäljningenav det gamla fiskefartyget bör kunna dras av mot kostnadenför nyinvesteringen.
mot · GH02Sk601 · 1994-01-25 00:00:00 — Särskild momsreglering vid nyföretagande möjligheter till en god ekonomisk utvecklingbygger på en tillväxtfrämjande näringspolitik. Av storbetydelse är att skapa gynnsamma förutsättningar för attstarta nya företag. Här handlar det kanske främst omtillgång till rörelsekapital och därtill avpassade skatteregler.I detta sammanhang är även mervärdesskatten underföretags uppbyggnadsskede av intresse. Enligt gällanderegler är ett företag momsskyldigt vid en årsomsättning ommer än och ska momsregistreras vid enårsomsättning . Rätt till avdrag förinkommande moms föreligger efter registrering av företagetredan i de särskilda månadsvisa momsdeklarationerna menutan registrering först i den allmänna självdeklarationen.I vissa fall uppkommer för nystartade företagekonomiska problem under uppbyggnadsskedet. För ickemomsregistrerade företag undandrages onödigtvis egetkapital genom att de berättigade momsskatteavdragen''låses'' hos staten . Detta kan få onödiga (ochkatastrofala) följder för det nya företaget under det känsligauppbyggnadsskedet.Det finns dock en möjlighet att få en tidigaremomsregistrering enligt en undantagsregel i momslagen ( 2§ sista stycket) och därmed snabbare avdragsrätt omsärskilda skäl föreligger. Denna bestämmelse tillämpasemellertid restriktivt och olika av landetsskattemyndigheter. Detta torde bero på att begreppet''uppbyggnadsskede'' inte nämns i förarbetena och attvägledande rättspraxis eller föreskrifter saknas.En klarläggande ändring synes därför lämplig och kanenklast ske genom en justerad lydelse av nämndaundantagsregel förslagsvis enligt följande:När betydande initiala investeringar görs i en nyligenpåbörjad verksamhet och denna verksamhet bedöms utgöranäringsverksamhet, skall skattemyndigheten efter särskildansökan därom besluta, att den som påbörjat verksamhetenskall vara skattskyldig redan innan skattskyldighet enligtförsta eller andra stycket föreligger.En så utformad regel skulle inte heller öppnamöjligheter till missbruk från mindre nogräknade''företagare''.Det nu skisserade förslaget borde få positiv betydelse fördet för landet viktiga nyföretagandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild momsreglering för vissanystartade företag.
mot · GH02Sk602 · 1994-01-25 00:00:00 — Gränshandel med olja i Svenskar har oberoende av bosättningsort tillåtits atttullfritt få införa varor till ett värde av . Dennuvarande borgerliga regeringen upphävde all tullfri handelmed olja fr.o.m. . Den finska oljan harlåg svavelhalt och är ur miljösynpunkt överlägsen densvenska. En kubikmeter olja kostade ca 4 000kr i och ca i . För uppvärmning aven normal villa i åtgår ca 3--oljaper år. Det är alltså frågan om en avsevärd fördyring avdriftkostnaderna (/år). De som drabbas hårdast är iregel pensionärer som inte längre orkar hålla på med denbilligare vedeldningen. Att regeringen nu ensidigt ändrarvillkoren för gränshandeln är upprörande med hänsyn tillden överenskommelse som de båda ländernasutrikesministrar träffade . harvissa varor ibland varit billigare i det andralandet. Så var exempelvis just olja mycket billigare i Sverigeunder . Därför köpte finländarna olja hososs i stor omfattning. reagerade inte motdetta! Reaktionerna både på den svenska och den finskasidan har varit minst sagt skarpa mot regeringens beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om önskvärdheten av att omedelbartupphäva inskränkningarna av gränshandeln med olja iTornedalen.
mot · GH02Sk603 · 1994-01-25 00:00:00 — I odlas vin enbart på ett fåtal platser. Vårt klimatverkar inte vara lika idealiskt för vintillverkning som andraländers klimat i är. Det har därför inte varitnaturligt för en svensk att besöka vingårdar och köpa ochlagra sitt vin. Detta är däremot något som är naturligt förmånga ute i övriga . Mellan EU-länderna är det tillåtet att föra in vin perperson. Dessa regler borde gälla även för svenskar ochandra som kommer till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införsel av i utlandet inköpt vin.
mot · GH02Sk604 · 1994-01-25 00:00:00 — Lagen om hundregister, i dagligt tal kallad hundskatten,tillkom 1923. Vid lagens tillkomst fanns det säkert bärandemotiv för dess införande. finns det, enligt vår mening,inga rimliga skäl att registrera sällskapshundar längre, likalite som att registrera andra sällskapsdjur.Lagen stadgar att ''för varje hund skall hundskatt årligenerläggas till kommunen''. Vissa hundar är dock befriadefrån skatt, t.ex. hundar som används som polishundar,militärhundar, tullhundar och ledarhundar.Kommunerna bestämmer själva hur hög skatten skallvara och vad pengarna skall användas till. Dessa inkomsterär inte öronmärkta utan går direkt in i kommunernaskassor, även om man använder en del av dessa inkomstertill att stödja djursjukhusen. Kommunerna är dock skyldigaatt föra ett hundskatteregister med uppgifter om hund ochägare.Många kommuner har erfarit att skatten ochadministration leder till kostnader som överstigerinkomsten. Därför struntar ca femtonkommuner i att ta in denna skatt och blir därmedlagbrytare.Det är nu hög tid att avskaffa lagen av skäl som här harangivits. Vi föreslår därför att kommunerna själva skall fåbesluta om de vill registrera hundar och att ta in skatt fördessa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa lagen omhundregister.
mot · GH02Sk605 · 1994-01-25 00:00:00 — Slopad reklamskatt på efternamnsuppgifter Det har blivit allt mer vanligt att parterna behåller sinaegna efternamn efter ingånget äktenskap. namnlagmedger en större frihet i namnfrågan än tidigarelagstiftning. Några orsaker till att man behåller sitt egetefternamn är att vederbörande redan är känd under sittnamn eller att namnet har en egen karaktär.I samband med telefonabonnemang uppstår ettproblem. I allmänhet har familjen ett gemensamtabonnemang. Om makarna däremot har olika efternamnkan man mot extra kostnad få bägge efternamnen infördaunder respektive bokstav. Avgiften för detta är perår. Dessutom utgår reklamskatt för den extra uppgiften itelefonkatalogen.Att äkta makar i enlighet med namnlagen har olikaefternamn kan inte anses vara reklam. Jag anser därför attreklamskatt inte bör utgå när båda makarna vill ha med sinarespektive efternamn i telefonkatalogen. Detta måste ävengälla dem som sammanbor under äktenskapsliknandeformer. Reklamskatt bör slopas för allaefternamnsuppgifter i telefonkatalogen för privata hushåll.Detta bör beaktas inför ett ställningstagande till enkommande utformning av reklamskatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reklamskatt ej skall utgå förefternamnsuppgifter i telefonkatalogen för privata hushåll.
mot · GH02Sk608 · 1994-01-25 00:00:00 — föreslog i sitt remissyttrande överDryckesförpackningsutredningen att differentieradepunktskatter borde införas som ett ekonomiskt styrmedelför att gynna miljövänliga dryckesförpackningar. SNVföreslog en indelning i fyra grupper:För returförpackningar som klarar ett återvinningsmålpå förordas skattebefrielse. De returförpackningarsom inte uppnår detta mål föreslås få ungefär samma skattsom gäller för engångsförpackningar(beroende på storlek).Pappersförpackningar beskattas med 8 till perförpackning. Om metallfolie ingår i förpackningen börskatten uppgå till 16--. Engångsförpackningar sominte består av papper bör få en väl avvägd skatt, mellan 65öre och 1:75 per förpackning.Det är av både miljö- och resursskäl nödvändigt att styraöver användningen av engångsförpackningar tillreturförpackningar.En differentiering av förpackningsskatten med högreskatt på engångsförpackningar är ett viktigt medel för attminska användningen av sådana förpackningar.Utredningen om åtgärder och styrmedel för att påverkatillverkning, distribution, användning och kvittblivning avförpackningar har i ett delbetänkande förordat just en ökaddifferentiering av den nuvarande skatten pådryckesförpackningar. Därmed torde det nu finnas etttillräckligt underlag för ett riksdagsbeslut i denna ytterstangelägna miljöfråga.I bet. 1992/93:SkU25 hänvisas till att skatten påförpackningar i ett EG-perspektiv inte kan vara kvar i sin''nuvarande omfattning''. Såvitt vi har kunnat utrönaförbjuder emellertid inte EG/EU att punktskatter användssom ekonomiska styrmedel för att gynna miljövänligadryckesförpackningar. Detta torde ha stått klart förNaturvårdsverket då man i sitt remissyttrande överDryckesförpackningsutredningen förordade just ett sådantdifferentierat system av miljöskäl.Mot denna bakgrund anser vi det vara motiverat attinföra ett sådant system. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierad skatt påförpackningar.
mot · GH02Sk610 · 1994-01-25 00:00:00 — har beslutat att införa skatterabatt på el förvissa kommuner. Motivet är att minska beskattningen avhushållens elanvändning i de nordligaste delarna av landetpå grund av de högre uppvärmningskostnaderna. Urvaletav kommuner som skulle komma i åtnjutande avskatterabatten skulle göras med hänsyn tillmedeltemperaturen . Någonkoppling till stödområdesindelningen angavs inte.Fastställandet av vilka kommuner som skulle omfattasbestämdes utifrån grunduppgifter om medeltemperatursom inhämtats från . En av de uppgifter sombeaktades var årsmedeltemperaturen baserad på mätningaråren 1931--1960. Kommuner med + eller lägre iårsmedeltemperatur fick en lägre skattesats.De kommuner som omfattas av skatterabatten inomKopparbergs län är , , och Älvdalen.Vi motionärer hävdar att efter nu genomförda nyamätningar, som sammanställt och redovisat förtidsperioden --1990, så bör de kommuner som fallerinom gränsen för årsmedeltemperaturen , som är denövre gränsen enligt tidigare beslut ,också klassas enligt mätningsresultat och omfattasav nu gällande regler.Som exempel kan nämnas att sammanställningen frånSMHI visar att kommun faller in under de reglersom gäller för nedsättning av energiskatt. Vi motionärerföreslår att kommun behandlas likvärdigt med dei motionen tidigare uppräknade Dalakommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatterabatt på el för Vansbrokommun.
mot · GH02Sk612 · 1994-01-25 00:00:00 — Taxfreeförsäljning är tillåten i Ålandstrafiken och itrafiken --, men inte på leden --Allinge. Denna diskriminering av till förmånför de danska konkurrenterna på linjen --ärorimlig. Likaså att stockholmare skall behandlasförmånligare än Österlenborna.Lex har tvingat fram klart dåligatrafikförhållanden i Öresundstrafiken. Inte ens serveringenär annat än till en mindre del skattebefriad.Hyckleriet med att ha andra regler för stockholmare änför de från mer perifera skåningarna måsteupphöra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om taxfreeförsäljning iDanmarkstrafiken.
mot · GH02Sk613 · 1994-01-25 00:00:00 — Borttagandet av lyxskatten minskar enligtutredningstjänsten i statens inkomster med cirka1 miljard kronor.Samtidigt skär man i vården, sjukförmåner och viktigasamhällsfunktioner i övrigt.Lyxskatten saknar troligen helt betydelse för köpare avlyxartiklar.En snabbutredning om lyxskattens återinförande ärnödvändig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lyxskatten.
mot · GH02Sk614 · 1994-01-25 00:00:00 — Mervärdesskatten i privat och offentlig verksamhet Den största kraften när det gäller att skapa sysselsättningfinns i de små företagen. Framför allt gäller detta inomtjänstesektorn. skapades sju avtio nya arbetstillfällen av småföretagen. minskarantalet anställda successivt inom den offentliga sektorn.Inte heller de större industriföretagen förmår sannolikt,trots en högkonjunktur, återanställa dem som friställtsunder senare år.Det är mot denna bakgrund avgörande för denekonomiska utvecklingen att antalet arbetstillfällen inomsmåföretagen kan fortsätta att öka.Under många år har kommunerna utvecklat enomfattande egenregiverksamhet på en rad områden.Oavsett vad man anser om detta måste det vara ett krav attprivata företag som försöker konkurrera med dennaverksamhet kan göra det på lika villkor. Mycket som i daggörs i egenregi skulle kunna utföras av privatatjänsteföretag. Det finns goda exempel på att kommunergenom att anlita privata företag kunnat göra besparingareller frigöra resurser som i stället kunnat användas på andraangelägna områden.På senare tid har man också kunnat märka ett ökandeintresse för entreprenadlösningar från kommunernas sida. Ivissa fall kan emellertid mervärdesskatten skapa besvärligakonkurrensproblem.Inom tjänstesektorn är mervärdesskatten en storkostnad i den mån den inte kan dras av. I nuvarandemomssystem råder inte konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat verksamhet som ej är momsbelagd.Denna fråga har utretts inom Finansdepartementet.Utredningens förslag för att komma till rätta medproblemet skapar emellertid allvarliga konkurrenshinderför andra typer av tjänsteföretag som försöker konkurreramed kommunernas egenregiverksamhet. Utedningenssamtliga tre alterntiv för att åtgärda problemet har såvittkänt avstyrkts av näringslivet eftersom de inte till fulloskapar den eftersträvade konkurrensneutraliteten.I har man löst en del av problemen genom ettkompensationssystem för kommunerna som är heltfrikopplat från mervärdesskatteredovisningen. Dettasystem synes, enligt uppgift, fungera tillfredsställande.Enligt vad som erfarits utreds systemet avpersonal från Statskontoret.Så länge frågorna om konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat verksamhet inte är lösta hämmar dettaen ökning av sysselsättningen inom framför allt detjänsteproducerande småföretagen. Den utredning somarbetar med dessa frågor bör därför ordentligtutreda om det danska systemet kan tillämpas även i Sverige.Ett krav är att absolut konkurrensneutralitetmellan privat och offentlig verksamhet uppnås i alla led,såväl för mervärdesskattepliktig som för mervärdesskattefriverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda en modell förbetalning av mervärdesskatt som leder till en absolutkonkurrensneutralitet mellan privat och offentligt bedrivenverksamhet.
mot · GH02Sk615 · 1994-01-25 00:00:00 — Samverkan mellan tull och passpolis För de myndigheter som bedriver en kontrollverksamhetinnebär detta ibland grannlaga avvägningar. Detta gäller tillexempel för tull och passpolis.Som ett allmänt krav på myndigheter gäller att de skallvidtaga serviceförbättrande åtgärder, höja effektivitetenoch minska handläggningstiderna.Rutinmässig tullkontroll kan genomföras på många olikasätt. I det övervägande antalet fall sker det helt utan annantidsutdräkt än vad som kan anses vara normal tidsåtgång. Ivissa unika fall dessvärre ibland med en sådan omfattning itiden att det leder till störningar. En resenär, som planeratatt byta från färja till tåg eller buss, kan försenas så attanslutningen icke kan nås. Detta trots att någon närmarekontakt med tullen inte förekommit utöver väntan inför deni och för sig snabbt avklarade ''tullbehandlingen''.Motsvarande förhållanden kan uppstå för godstransporter.Dessa förhållanden uppstår till följd av att det saknasuppsatta mått för genomförandet av rutinmässigtullkontroll. Liknande förhållanden gäller förpasskontrollen. Om dessa samverkar förstärker detta denför resenären/kunden negativa effekten.I rådande konkurrenssituation där de många i respektivetransportkedja samverkande aktörerna på olika sätt agerari syfte att förbättra situationen för kunden kan ett sådantslumpmässigt utfall av tull- och passkontrollen få klartnegativa konsekvenser. Regeringen bör därför på lämpligtsätt överväga att införa en tidsgräns för rutinmässig pass-och tullkontroll.Denna kontroll vid inresa till sker av tvåmyndigheter. Vanligen är den organiserad i två helt skildaverksamheter som inte samordnats. Det är rimligt att antaatt om dessa två verksamheter samordnades vid denpraktiska utövningen, så skulle rationaliseringsvinstererhållas. Resenären skulle givetvis uppfatta det som en klarförbättring att slippa dagens dubbla köande. Även dennafråga bör regeringen överväga på lämpligt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rutinmässig pass- ochtullkontroll.
mot · GH02Sk617 · 1994-01-25 00:00:00 — Småskalig vindkraft och energiskatt Regering och riksdag har i olikaenergipolitiska beslut uttalat att utbyggnaden av små ochmedelstora vindkraftverk kan ge ett värdefullt tillskott tillden regionala och lokala elförsörjningen.Riksdagen har därför för att stimulera utbyggnaden delsinfört ett bidrag till investeringskostnaden och dels tagitinitiativ till att slopa energiskatten på el producerad avvindkraftverk med en generatoreffekt på mindre än 500kW. Det sistnämnda beslutet ingav förhoppningar om ensnabb utbyggnad av den småskaliga vindkraften. På fleraplatser i landet bildades lokala samfälligheter ochaktiebolag med uppgift att bygga och driva lokalavindkraftverk. Intresset och investeringsviljan var hög framtill den tidpunkt då lämnade ettförhandsbesked när det gäller tolkning av riksdagensändringar i lagen om allmän energiskatt. (Förhandsbesked från )tolkning innebär i grova drag attförbrukningen av egenproducerad vindkraftsel endast ärskattebefriad om produktionsstället är detsamma somförbrukningsstället. Transiteras elen via ettdistributionsföretag till samfällighetsmedlemmar inträderskattskyldighet för distributören. Samma förhållande gällervid leverans av överskott.Denna tolkning innebär att intentionerna bakomriksdagens uttalanden och beslut förfelas. Den ekonomiskastimulans som man ville uppnå för att få fart påutbyggnaden av småskalig vindkraft begränsas kraftigt. Deekonomiska förutsättningarna för flera projekt har därmedurholkats. Det nu inträffade är särskilt beklagligt i detbesvärliga arbetsmarknadsläge som vi befinner oss i. Cirka25 % av investeringskostnaden för ett medelstortvindkraftverk utgörs av byggkostnader på platsen.Byggandet av vindkraftverk ger därmed ett icke oväsentligttillskott av sysselsättning på den lokala platsen.Riksdagen måste nu hos regeringen begära förslag tillytterligare förändringar och preciseringar av lagen omallmän energiskatt så att de nu uppkomna hindren för enfortsatt utbyggnad av vindkraft undanröjs och att denursprungliga avsikten med initiativ fullföljs.Detta arbete måste ske skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring av lagen om allmän energiskatt att de nu uppkomnahindren för en fortsatt snabb utbyggnad av småskaligvindkraft undanröjs.
mot · GH02Sk618 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrensneutralitet inom vård och omsorg En viktig förutsättning för konkurrens är att villkoren fördem som konkurrerar är lika. Inom sjukvården måste privat husläkare betala moms på utrustning och materialsom han köper. Detsamma gäller också vissa tjänster somleasing av utrustning, telefon m.m. De landstingsanställdahusläkarna betalar inte någon moms på dessa utgifter, dålandstingen får moms återbetald. Detta innebär attkonkurrensen är snedvriden och inte sker på lika villkor.Liknande förhållanden gäller för övrigt privata alternativinom sjukvård, barnomsorg m.m. Denna typ avkonkurrensbegränsningar mellan privata alternativ ochoffentlig vård och omsorg måste försvinna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrens på lika villkor inomvård och omsorg.