ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Kr262 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbyggnad av vid landsarkiv Under förra årets motionstid fanns ett antal motioner omatt det var hög tid för utbyggnaden av slottsvallarna vidVadstena landsarkiv. och riksdagenförutsatte att regeringen skulle återkomma i frågan i åretsbudgetproposition. Så är dessvärre inte fallet.Som tidigare påtalats har statsmakterna efter långtövervägande fastslagit att skall varapermanent lokal för landsarkiv och därför påbörjades denvälbehövliga utbyggnaden av . Hälften av byggetgenomfördes och inflyttning skedde våren 1984.Behovet av att fortsätta och färdigställa kvarstår.Riksantikvarieämbetet krävde vid förra utbyggnaden avvallarna att fortsatt utbyggnad skulle ske . Detnuvarande läget på arbetsmarknadsfronten torde motiveraatt resten av nu byggs.Finansiering av utbyggnaden föreslås ske genomanslaget B.30 Kulturstöd vid ombyggnad m.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av snabb utbyggnad avvallarna vid .
mot · GH02Kr263 · 1994-01-25 00:00:00 — Frågan om ett fullföljande av utbyggnaden av Vadstenaslotts och nya lokaler för landsarkivet i dessa har vidett flertal tillfällen behandlats i riksdagen.Vid förra avslogs ett antal motioner i fråganmed hänvisning till att det förutsattes att i det nuframlagda budgetförslaget skulle få tillfälle att ta ställningtill förslag rörande landsarkivets organisation. Avvägt motde andra aspekter som finns på en utbyggnad avslottsvallarna skulle det utgöra underlag för ettställningstagande.I budgetförslaget anges dock att ärendet ännu inte ärfärdigberett. Något förslag finns därför inte.Det är utifrån kulturmiljösynpunkt mycketotillfredsställande att år går utan att vallprojektetfullföljs. Det var från början, för Riksantikvarieämbetetsgodkännande av vallutbyggnaden, ett villkor att den i sinhelhet skulle vara färdig . har nugått.Mot bakgrund av vad man nu vet kan man starktifrågasätta om projektet någonsin borde ha påbörjats. Dethalvhjärtade provisorium som slottsmiljön nu ger intryck avär allt annat än hedrande för svensk kulturminnesvård.Ett fullföljande av vallutbyggnaden bör därför intelängre avvakta ett slutligt avgörande av arkivfrågan. Enutbyggnad kan mycket väl göras på ett sådant sätt och medsådan flexibilitet att det finns möjlighet att i ett senare skedebeakta ett beslut i arkivfrågan. Att det förr ellersenare kommer att finnas behov av de lokaler som kaninrymmas i torde knappas råda något tvivel om.Sedan förra har dessutom förutsättningarnaför vallprojektet i flera avseenden förändrats. Det gäller bla ifråga om de tekniska förutsättningarna att genomförautbyggnaden till en lägre kostnad.Genom bildandet av ochöverföringen av ansvaret för denna typ av byggnader dit harmöjligheten att finansiera projektet också förändrats.Om man därtill lägger behovet av åtgärder för att skapaarbetstillfällen för byggbranschen borde det mesta tala fören igångsättning möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att igångsättautbyggnaden av slotts ,. att beslutar att får taupp lån i för en utbyggnad av Vadstenaslotts .
mot · GH02Kr264 · 1994-01-25 00:00:00 — Inför årets budgetproposition föreslogRiksantikvarieämbetet (RAÄ) att anslaget förkulturminnesvård, B 28, med hänsyn tillsysselsättningsläget skulle tillföras ett engångsbelopp på 150miljoner för bidrag till byggnadsarbeten som avserupprustning och underhåll av kulturminnen ochkulturmiljöer.Under de två senaste åren, då sysselsättningssituationenför byggnadsarbetare varit särskilt svår, har RAÄ tilldelatsmedel i tilläggsproposition och kompletteringsproposition(/94 25 miljoner) för tidigareläggning avbyggnadsvård. Detta har i RAÄs redovisning tillKulturdepartementet visat sig vara utomordentligtsysselsättningsintensivt som kostnaderna förmaskiner och material är försumbara.I årets budgetproposition försvinner fjolåretsextraanslag på . Ingen egentlig uppräkning av deordinarie anslagen sker. Det är allvarligt dåbyggarbetslösheten är fortsatt mycket hög och villkoren förberedskapsarbeten försämrats så att de inte är något riktigtbra fungerande alternativ till tidigareläggning av medel.Behovet av restaurering av landets kultur- ochbyggnadsminnen är mycket stort. Inte minst på Gotlandfinns stora värden från olika epoker som riskerar att gå tillspillo utan en omfattande vård. Där, liksom i övriga landet,ligger projekteringar för objekt nu klara och arbetena kanstarta omgående. Som arbetsmarknadspolitiskt instrumenttorde detta höra till de effektivare.Anslaget till kulturmiljövård bör därför med hänsyn tilldet nationella ansvaret för kulturminnen och -miljöer samtden höga arbetslöshetssituationen utökas med 130 miljoner.I en motion väckt av den socialdemokratiska gruppen iKulturutskottet återfinns motsvarande yrkande. Av dessamedel bör en avsevärd del komma kulturminnesvården påGotland till del. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att för /95 beslutar anslå utöver de av regeringen föreslagna på anslaget B28 Kulturmiljövård,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel tillbyggnadsminnesvård på .
mot · GH02Kr266 · 1994-01-25 00:00:00 — har en innehållsrik och omfattandekulturhistoria där gångna tiders näringar givit landskapetdess karaktär och mångfald av bevarade minnesmärken.Den präglas av agrarsamhällets kulturermed förhistoriska minnen, medeltida kyrkor,slottsanläggningar samt uppodlade bygder med mångtaligaradbyar och annan bebyggelse. Den norra delen avregionen har en helt annan karaktär där skogen, vattnet ochde malmförande bergen skapat utkomst och rikedom menockså hårt arbete i månghundraårig bergshantering. Inomlänets kulturmiljövård är vård, bevarande ochlevandegörande av Bergslagens många intressantaindustriminnen och rika historia ett prioriterat område.Från kulturhistorisk synpunkt bidrar de kvarvarandeindustrianläggningarna i form av bruk, hyttor, gruvor ochsmedjor och det av näringen tydligt påverkade landskapettill att ge regionen dess särprägel och kulturhistoriska profil.Det är således en angelägen uppgift att inte bara tillvarataoch vårda dessa historiska minnesmärken utan också att gedem ny funktion som attraktiva sevärdheter i ettkulturhistoriskt sammanhang.I många av dessa kulturmiljöer finns också utmärktamöjligheter att genom utställningar, teater m.m.levandegöra och i en autentisk miljö visa gångna tiders livoch arbete, teknikhistoria, människoöden m.m. Besökarnakan ges minnesvärda upplevelser som blir viktiga nycklar tillökad kunskap och förståelse av vår historiska bakgrund,vilket är angeläget inte minst i dessa tider.Olika studier visar på människors intresse förkulturhistoria m.m. harexempelvis gjort en undersökning av sina medlemmarsönskemål. Undersökningen visar tydligt att det finns ettintresse för och behov av natur- och kulturupplevelser.Internationella undersökningar visar på samma sak.Tillgängligheten till äldre industriminnen beror till stordel på i vilket skick byggnader och omgivning befinner sigi. Vård av industriminnen är betydligt kostsammare än''vanlig'' byggnadsvård. Dagens anslag är intedimensionerade för större insatser mot industriminnen.Västmanlands industriminnen kan därför inte tas om handpå ett fullt godtagbart sätt i dag.Eftersom en betydande del av kulturminnena ochmiljöerna i är av industrihistorisk karaktärbehövs betydligt större anslag än . Västmanlanddisponerar på ordinarie anslag och de tillfälligaförstärkningar som sker främst på grund avarbetsmarknadsläget mindre än 10 miljoner förbyggnadsvård m.m. Behovet är ca 30--40 miljoner kronor.För att vården skall kunna bedrivas långsiktigt och medhög kvalitet och samordnas med musei- och kulturhistoriskasatsningar behövs anslag som dessutom kan disponerasunder . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade insatser förbyggminnesvården av industriminnen.
mot · GH02Kr267 · 1994-01-25 00:00:00 — Den mest angelägna insatsen inom kulturminnesvårdenär ökad information och samrådsverksamhet medkommunerna, för att förebygga och minska antalet ärendensom når och som kan bidra till att bättreförankra verksamheten i samhället. Ett ökat antalgrundbelopp är därför den mest effektiva förstärkningen avden regionala och lokala kulturminnesvården. Genom ensådan utökning förekommer man inte den pågåendemuseiutredningen och dess förslag om den framtidaansvarsfördelningen mellan och . Ipropositionen föreslås inga ytterligare grundbelopp. Medhänsyn till museiutredningen har jag förståelse för detta.Samtidigt föreslås -- trots de pågående utredningarna --andra jämförbara anslagsökningar. Enlig min mening ärökade bidrag till länsmuseerna en möjlig lösning.Barn- och ungdomskulturDet är synnerligen viktigt att staten uppmärksammarmuseernas barn- och ungdomsverksamhet. Som framgår avalla hittillsvarande studier om barnkulturen i släparmuseerna efter andra kulturinstitutioner just på grund avbristen på utvecklingsresurser. Inom många museer görsstora och betydelsefulla insatser men det behövs särskildamedel för att de ska kunna nå ut i större skala och nå entydlighet jämförbar med teatrarnas barn- ochungdomsverksamhet. Så länge som museernas barn- ochungdomsverksamhet släpar efter den inom andrakulturområden utnyttjas inte alla möjligheter av barn- ochungdomskulturen i . Det är därför angeläget att deregionala museerna får tillgång till särskilda medel för barn-och ungdomsverksamhet. Jag föreslår att regeringenåterkommer med förslag i kompletteringspropositionen omhur de regionala museernas viktiga barn- ochungdomsverksamhet skall kunna utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida förstärkning tilllänsmuseerna för kulturminnesvård,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de regionala museernas barn-och ungdomsverksamhet.
mot · GH02Kr268 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetets museum i öppnades förallmänheten . Över 300 000 människor harsedan dess besökt museet. Museet står för ett nytänkande imuseivärlden, som har rönt uppmärksamhet både i Sverigeoch internationellt.Museet har byggt upp en omfattandeverksamhet inom områdena utställningar, arkiv ochbibliotek -- dokumentation och forskning samt information,program och folkbildning.Ett viktigt tema i museets verksamhet är att söka förenamänniskorätt med vardagssolidaritet.På museets tvåårsdag invigdes ''Porten till arbete'', somär både en historisk utställning och en arbetsförmedling. ''Porten till arbete'' har tagits fram av museum isamarbete med i . ''Det mångkulturella arbetet'' är ett omfattande programför 90-talet i syfte att dokumentera och gestalta arbetslivet.En utgångspunkt är artikel 23 om arbetet som en mänskligrättighet i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheternaantagen 1948.Nu pågår planering och förarbete som bäst till museetsstora projekt ''De mänskliga rättigheterna''.Projektet inleds med två internationellavandringsutställningar, ''Barnarbete'' och ''Världenskvinnor''.Utställningen ''Barnarbete'' produceras i samarbete medRiksutställningar, och tidningen handlar om de cirka 150 miljoner arbetandebarn som finns i alla delar av världen där det råderfattigdom.Den stora fotoutställningen ''Världens kvinnor''produceras av museum i samarbete medfotografen , som under de senaste tio årendokumenterat kvinnor och kvinnors slitsamma arbete runtom i världen.Det centrala i projektet blir utställningen ''Brinnande av människorätt''. I denutställningen vill museet lyfta fram personer ochorganisationer, som brunnit och brinner i kampen förmänniskorätt.Två personer kommer särskilt att uppmärksammas. CarlBernhard , Norrköpingssonen som i slutet av1700-talet reste ut i världen och tog upp kampen motslaveriet. , amerikanskan som och utifrån ett socialt ochkulturellt vardagsarbete i slumkvarter byggde envärldsrörelse för fred och rättvisa. 1931 tilldelades hon, somden första kvinnan, Nobels fredspris.Hela projektet kännetecknas av viljan att speglasamspelet mellan det vardagliga individuella ansvaret ochdet globala kollektiva för människorätten.Trots museets unika position i museivärlden och trotsdess publika och verksamhetsmässiga framgångar föreslårregeringen i budgetpropositionen, i likhet med föregåendeår, oförändrat anslag till museum. Detta samtidigtsom andra jämförbara museer även får uppräkning avsina anslag. Motiven för denna särbehandling är inte helleri år redovisade.Vi tycker att detta handlande är mycket märkligt ochföreslår att anslaget till museum räknas upp med1 i förhållande till regeringens budgetförslag.Samma krav återfinns i den socialdemokratiskapartimotionen om kulturpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att till B 33 Bidrag till vissa museer,anslagsposten Arbetets museum, för /95anvisa utöver regeringens förslag.
mot · GH02Kr269 · 1994-01-25 00:00:00 — Konsthallen i har utvecklatsoch gjort sig känd internationellt som en mycket uppmärksammade utställningar hargenomförts. Den senaste i raden, da , 29/10 1993--31/1 1994, blev succé. Konceptet var helt unikt. I Rooseumarrangerades -- först i världen -- en utställning där mankunde följa hela liv och skapande, intebara som konstnär utan också som arkitekt, ingenjör,uppfinnare och visionär. Efter flyttar utställningentill och för att därefter visas runt om iEuropa.Trots stora konstnärliga framgångar är verksamheten vidRooseum hotad. Enligt min mening har staten ett stortansvar för att överlever och kan fortsätta sinverksamhet.Det var konstsamlaren som startadeRooseum. Tanken var att skapa ett forum för samtidautomnordisk konst av hög klass. har man levt upptill denna krävande målsättning.Stiftelsekapitalet hann emellertid aldrig byggas upp.Fredrik gick bort när verksamheten som bäst börjadeta form. Därefter kom finanskrisen. Detta sammantagetskapade stor osäkerhet om framtid, men godakrafter ville annat och tillförde nytt kapital.I januari 1993 bildades stiftelsen med Malmökommun, och samt iHumlebaek som huvudmän. och köpte av nordiska samling och Statenskonstmuseer . Därefter långtidsdeponerades samlingen i Rooseum.Vidare köpte med hjälp av kommunRooseumfastigheten i . kommunbeslutade också att bidra med av driftskostnaden på 4,2 miljoner kronor.Rekonstruktionen av ekonomi byggde bl.a.på att staten tillsammans med kommun tog ettdelansvar för den årliga driften. Avsikten har hela tidenvarit att skall bli ett samverkansmuseum medStatens Konstmuseer.Statens Kulturråd äskade medel inför åretsbudgetbehandling. De uteblev dock. löstesRooseums akuta ekonomiska problem genom att StatensKulturråd lånade till . Dessa pengar har betalatstillbaka då erhöll kommunsdriftsbidrag.Att det statliga engagemanget i inte kunnatavgöras har berott på att frågan hänskjutits till den statligamuseiutredningen. Frågan om som ett sydligtsamverkansmuseum behandlas i denna utredning. Denberäknas vara klar först i vår. harsåledes kommit i kläm i det statliga utredningsmaskinerietoch riskerar nu att dras i ''långbänk''. Det vore förödandeom så skedde.Enligt min mening måste staten ta sitt ansvar för attbevara det förnämliga nytillskott som kulturlivet fått genomRooseums tillkomst. Om inte frågan om framtidlöses snabbt, riskeras hela verksamheten. Det är intemöjligt att invänta . Enligt ledningen förRooseum kan verksamheten hållas i gång till mars--april1994.Riksdagen bör därför ges möjligheter att skyndsamtbehandla frågan om och ge ett positivt besked tillStatens Kulturråd. Rådet kan då av disponibla resurseravsätta driftsmedel till med 1,5 miljoner kronor.Att utsätta för ''långbänk'' vore ett direkt svekmot svenskt kulturliv. Riksdag och regering har både ettansvar och en skyldighet att agera snabbt och kraftfullt idenna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till iMalmö.
mot · GH02Kr270 · 1994-01-25 00:00:00 — I finns ett av landets mest förtätadefornlämningsområden med lämningar från förhistorisk tidoch tidig medeltid. har GamlaUppsala varit ett eftersökt och omtyckt besöksmål för såvälsvenska som utländska besökare. kom ca 200 000 personer för att ta del av vad detta område har attbjuda.Trots att informationen inom fornlämningsområdetförbättrats är det fortfarande svårt fören besökare utan specialkunskaper att inhämta och förståvad fornlämningarna betyder. Mycket förblir dolt för denenskilde besökaren. Det bestående minnet blir därför oftaKungshögarna, kyrkan, Odinsborg och möjligen densuggestiva helhetsmiljön. Det är naturligtvis värdefullt menhelt otillräckligt i förhållande till vad ett sådant här områdehar att visa och erbjuda.När nu intresset för historia ökar, framstårbehovet av ett museum i allt tydligare. Imuseets utställningar och information i övrigt skulle kunnages svar på frågor om ursprung ochutveckling. Här skulle illustreras arbete ochlevnadsförhållanden. Platsens nyckelposition i den svenskariksbildningen kunde beskrivas och bakomliggandefaktorer förklaras. Kulters roll och betydelse såväl underförhistorisk som tid skulle levandegöras. Framförallt här skulle de föremål som tagits till vara vidarkeologiska undersökningar i ochangränsande bygder visas.Denna typ av museum har ett klart riksintresse och detär därför en statlig angelägenhet att medverka till desstillkomst. En arbetsgrupp bestående av representanter frånRiksantikvarieämbetet, och kommunarbetar med planering av museet. Urarbetsmarknadssynpunkt är det nu rätt tid att igångsättaprojektering och byggande, och medel bör därför snarastanvisas ur den statliga budgeten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till ett museum i GamlaUppsala.
mot · GH02Kr271 · 1994-01-25 00:00:00 — ''Om jag får 300 idéer och en av dem äranvändbar, då är jag nöjd.'' Så skrev en gång den berömdevetenskapsmannen . Och idéer saknade intedenne man. köpte i Karlskogaoch Björkborns herrgård blev hans hem och i närhetenbyggde han upp sitt laboratorium. var en eldsjäl ochmångsysslare som vid sin död hade 355 patent fördeladeöver praktiskt taget alla grenar av dåtidens teknik. Han varlångt före sin tid med uppfinningar som konstsilke,aluminiumbåt och raketkamera för de första flygbilderna.Han efterlämnade en förmögenhet på 33 miljonerkronor som donerades till den fond som lade grunden tillNobelprisen. Testamentet lagfors vid häradsrättefter det att det fastslagits att Nobels hem var i :''Där man har sina hästar och sitt tjänstefolk har man ocksåsitt hem. ''är Björkborn ett välbesökt turistmål i Karlskoga.Här kan turisterna se laboratoriet och mångauppfinningar. I det gamla stallet, där hade sinahästar, finns nu en historisk kanonutställning. I Nobelsfotspår bygger och län vidare på attutveckla museet. anordnas i samarbete medtekniska högskolorna i forskarkurser undersommaren för skolungdomar. Fortsatt utveckling avverksamheten till ett industrimuseum pågår.Särskilt aktuellt är att som komplement till laboratorietoch herrgården bygga upp ett Nobelprismuseum medutställning av respektive ämnesområdes underåren: kemi, fysik, medicin, ekonomi, litteratur och fred.Syftet är att museet skall spegla betydelse ochroll inom den vetenskapliga och kulturella världen och varaen del i den kulturella miljö i vilken levde ochutvecklade bygden.Ett i förenar historisktradition, näringslivsutveckling och leverne iBergslagsregionen med fortsatt nyfikenhet och intresse föruppfinningsrikedom och utveckling av län. EttNobelprismuseum i kan bli ett kraftcentrum ochkomplement till befintliga turistattraktioner i regionen,såsom i ,i m.fl. Samverkan bör ske mellanstaten och berörda regionala och kommunala myndigheterför att finansiera ett sådant projekt.Etableringen av ett Nobelprismuseum i kanockså ses som en regionalpolitisk åtgärd och ge stimulans åten region med svåra sysselsättningsproblem och ettnäringsliv som präglas av ensidighet och strukturellaproblem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär initiativ som syftar tillatt inrätta ett Nobelprismuseum i i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GH02Kr272 · 1994-01-25 00:00:00 — är det Axel lade grundentill vad som blev grafikavdelning.Grafiken har alltsedan dess spelat en central roll i vårtkonstliv. Svensk grafik har dessutom skaffat sig en mycketstark position internationellt sett. Trots betydande insatserav bl.a. Grafiska sällskapet och olika museer har det ändåvarit svårt för en intresserad svensk allmänhet och förinternationella besökare att i någon större omfattning ta delav svensk grafik.Tanken har därför vuxit fram hos en grupp konstnäreratt som ett riksintresse skapa ett Grafikens hus i orter, lokaler och lösningar har diskuterats. Enlokalisering till -- centralt beläget iMälarregionen med sin vackra natur, sin kulturhistoriskamiljö, sina många internationella besökare, sina inom kortverkligt goda kommunikationer och sin direkta anslutningtill statens porträttsamling på -- har visatsig mest tilltalande.Syftet med Grafikens hus framgår av följande: varaett centrum för den grafiska konsten med möjlighet attverka för grafiken som konstart vara en plats förexponering av denna konstart för en grafikintresseradallmänhet, konstföreningar, skolor, konstnärer m.fl.kontinuerligt visa svensk grafik under parallellt medatt stora utställningar med svensk eller utländsk grafikarrangeras innehålla samlingar av svensk och utländskgrafik men även affischer, handgjorda böcker och andratrycksaker inom grafikens intresseområde i ett historisktperspektiv (från det enklaste boktrycket till denexperimentella datorgrafiken) visa tryckmetoder från förstaskiss och olika steg av provtryck fram till det slutligaavdraget innehålla verkstäder utrustade för de fyrahuvudgrupperna av grafik; högtryck, djuptryck, plantryckoch genomtryck och låta konstnärer utnyttja verkstäderna,där de även inför mindre grupper av åskådare kan visa hurde arbetar inrätta referensbibliotek, ljudbildsarkiv (cd-arkiv) och ge möjlighet att ta del av filmer och bildbandkunna bedriva kursverksamhet, hålla föreläsningar medfilm- och bildvisning samt ge demonstrationer inomgrafikens område försäljning av grafik.Grafikens hus kommer att rymmas i Kungsladugårdensladugård, södra flygeln, vilken har förklarats sombyggnadsminne. Den befintliga historiska kulturmiljön ochlandskapsbilden skall rustas och förskönas. Huset kräverockså en omfattande ombyggnation, allt till en kostnad avca . Detta bör omfördelas inom anslagetför stöd till icke statliga kulturlokaler.Intresset för ett Grafikens hus förlagt till ärstort inom skilda kulturinstitutioner och organisationer,berörda centrala och regionala myndigheter samt på lokalnivå i och kommun. Det finns också ettinternationellt intresse eftersom det planerade Grafikenshus blir det första i världen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av ett Grafikens hus iMariefred.