mot · GH02Ub715 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi anser ilikhet med tidigare att minst två företrädare för destuderande skall ha rätt att ingå i högskolans styrelse.Vi anser fortfarande även att av ledamöterna i desärskilda organen för grundutbildningen lärarna skallutgöra minst en tredjedel och de studerande minst entredjedel.Vi anser likaledes att minst en tredjedel av ledamöternai fakultetsnämnderna bör utses av de studerande ochforskarstuderande som är berörda.Frågan om studenternas inflytande i högskolans olikaorgan bör ges regeringen till känna.Universitets- och högskolebiblioteken har underen lång följd av år byggt upp sina stora samlingar medallmänna medel. Dessa resurser bör därför stå till destuderandes förfogande på lika villkor oberoende av vilkenhögskola de valt att studera vid.Den övergripande principen för regeringensförändringar på högskolans område är konkurrens mellanhögskolor i stället för samarbete. Detta synsätt förefaller attkunna leda till allvarliga försämringar för de mindre ochmedelstora högskolornas studerande vad gäller tillgångentill biblioteksservice. De diskussioner som förs mellanföreträdare för universitets- och högskolebiblioteken omfjärrlåneavgifter kan innebära kraftigt ökadekostnader för de mindre och medelstora högskolorna. Iförlängningen drabbar detta de studerande där.Vi socialdemokrater anser att principerna för samarbetemellan universitets- och högskolebiblioteken måsteutformas så att de inte leder till försämringar för de mindreoch medelstora högskolorna och deras studerande utan attalla oberoende av studieort skall ha tillgång till bibliotekenssamlingar på lika villkor. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stöd till forskarutbildningRiksdagen har i stor enighet fastställt målet att fördubblaexaminationen inom forskarutbildningen fram till år 2000.Detta mål angavs första gången i forskingspropositionen1990 och kan därför anses relatera till den då kändauppgiften om doktorsexamination, vilket innebär ca 1 000doktorsexamina . Därefter har examinationensuccessivt ökat och uppgår nu till mellan 1 200 och 1 300 perår.Redan i 1987 års forskningsproposition och framför allti 1990 och propositioner har särskilda resurseranvisats för att omvandla utbildningsbidrag för doktorandertill doktorandtjänster. I princip har kompensation givits föromvandling av de utbildningsbidrag som finansierats inomramen för de öronmärkta beloppen till studiefinansieringinom forskarutbildning.Rekryteringsunderlaget för utökad forskarutbildning ärinom de flesta disciplinerna gott. Situationen påarbetsmarknaden har på gott och ont medfört attinstitutionerna har ett mycket stort antal sökande tillforskarutbildning som färdigutbildade ochtidigare anställda har svårt att finna sysselsättning utanföruniversitet och högskolor. Detta skapar ett osedvanligttryck på universitetsinstitutionerna.Problemet är att situationen inom flera universitet ochhögskolor präglas av resursbrist. I ser man inga somhelst möjligheter att fördubbla antalet doktorsexamina medde föreslagna fakultetsanslagen. Man klarar knappast attens hålla nuvarande nivå för t.ex. medicinare ochnaturvetare. Också i saknas betydande resurser föratt omvandla utbildningsbidrag till doktorandtjänster.Resursbrist uppges också finnas i och Uppsala.Den samlade bilden är att tillräckliga resurser saknas påsamtliga fakulteter också om man ser över hela landet.Vi anser att regeringen borde ha uppmärksammat dennasituation, vilken vi socialdemokrater varnade för redan vidförra årets riksdagsbeslut. Tyvärr saknas förslag omåtgärder i årets budgetproposition. Det är angeläget attdenna fråga analyseras ordentligt av regeringen och att denåterkommer till med förslag om åtgärder snarastså att det av antagna programmet om enfördubbling av antalet forskarutbildade kan förverkligas.Detta bör ge regeringen till känna.Anslag till vissa privata högskolorRegeringen föreslår att anslaget tillHandelshögskolan i räknas upp från 27,4miljoner till . harställning som fristående högskola och bygger i hög grad sinverksamhet på externa finansiärer. När en högskola valt attstå fri från staten i så stor utsträckning som möjligt är detrimligt att i första hand rikta ökade resursanspråk mot deprivata intressenterna. Vi anser att ökningen av anslagetbör begränsas. Vi föreslår ett anslag på 31,8 miljonerkronor.Högskolan i är överförd i stiftelsformoch har tilldelats resurser ur AP-fonderna(löntagarfondsmedel). Mot bakgrund av att detta redanutgör ett gynnande av Stiftelsen iJönköping anser vi inte att något särskilt anslag förinredning och utrustning på skall utgå.Regeringen har inte klargjort varför dessa extra medelbehövs. Vi avvisar också särbehandlingen av Högskolan iJönköping genom det av regeringen föreslagna anslaget på3,under anslaget C 43 för forskning ochforskarutbildning. I stället bör denna högskola få del avmedlen för forskningsstödjande åtgärder vid mindre ochmedelstora högskolor på samma sätt som andra högskolor.Också den särbehandling under anslaget C 47 somregeringen föreslår för med endelbudgetpost på avvisar vi och menaratt denna högskola skall behandlas som en bland andramindre och medelstora högskolor. Frågan omforskningsstödjande åtgärder (anslaget C 47) behandlar vi iannan motion.De ovan nämnda besparingarna anser vi bör återföras tillhögskolesystemet genom att förstärka forskningsmiljöernavid de mindre och medelstora högskolorna samt Högskolani . Vi föreslår i en annan motion att anslaget C 47 ökasmed 33,2 miljoner kronor.I sammanhanget vill vi anföra att det är olämpligt att somregeringen gör föreslå så stora summor till regeringensdisposition, t.ex. under anslaget C 47och under anslaget C 45 utan attredogöra för hur dessa medel skall användas. Detta spärytterligare på farhågorna att håller på attomvandlas till ett politiserat ämbetsverk där insyn överärendenas hantering och öppen debatt begränsas eller styrsenligt den politiska ledningens önskemål. Frågor som till sinkaraktär borde beredas i ämbetsverk med deras krav påinsyn, öppenhet och opartiskhet hanteras nu inom ett alltstarkare politiserat regeringskansli. De förslag somregeringen föreslår är ofta mycket knapphändigtbehandlade i propositionerna utan fullgott beslutsunderlag.Vi är mycket kritiska mot den nu pågående allt starkarepolitiska styrningen av beredningsarbete ochbeslutsunderlag inför beslut om högre utbildning. Detanförda bör ges regeringen till känna.Ett exempel på bristande beslutsunderlag och insynutgör regeringens beräkning av lokalkostnader inomhögskolans resurstilldelningssystem. Det är utomordentligtsvårt att utläsa hur det ändrade systemet med beräkning avden s.k. hyrespengen slår för de mindre och medelstorahögskolorna. För Stiftelsehögskolan i redovisarregeringen överhuvud inte i propositionen det ökadehyresanslaget. Enligt vad vi kunnat inhämta innebär det etttillskott på . Skälet för den positivasärbehandlingen av denna högskola skulle då varaövergången i stiftelseform och att man av denna anledninginte vill reglera täckningen övergångsvis för ifrågavarandekostnader på sätt som man gör för de statliga högskolornamed anledning av det nya anslagssystemet.Genom kontakter med olika högskolor kan vi konstateraatt den differens som uppstår på takbeloppet inte kan varaannat än en överföring till , Jönköpingsamt . Det är inte möjligt att fastställa den exaktatilldelningen till varje stiftelse, eftersom en del av berördamedel finns upptagna under de gemensamma anslagen(sannolikt C 45). Under alla förhållanden är dettillvägagångssätt som regeringen tillämpat för dennaanslagstilldelning synnerligen anmärkningsvärt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likvärdighet inomhögskolesystemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidareutveckling av YTH ochändrad benämning till yrkeshögskola,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om planering för utökning av YTH-utbildning till 2 500 utbildningsplatser,4. att beslutar att för /95 anvisamedel för ytterligare 2 000 platser för det naturvetenskaplig-tekniska basåret i högskolan utöver innevarande års antal,5. att beslutar anvisa tillregeringens disposition under anslaget C 45. Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. för 500 platsertill det naturvetenskaplig-tekniska basåret utöver dem somregeringen aviserat för /95,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av den s.k.basårsutbildningen,7. att beslutar att för /95 anvisa125 till regeringens disposition under anslaget C45 Vissa särskilda utgifter inom universitet och högskolorm.m. för ytterligare 3 500 platser i högskolan varav 500platser inom YTH i enlighet med vad i motionen anförts,8. att beslutar avslå regeringens förslag tillförsämring av studiestödet till de YTH-studerande,19. att beslutar att för /95 anvisa18 utöver regeringens förslag till regeringensdisposition under anslaget C 45 Vissa särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor till stöd för ökaddistansutbildning inom högskolan,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att redovisa en samlad strategiför att stimulera naturvetenskapliga/tekniska studier,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av etablerandet aven ny teknisk högskola,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskolans ansvar för fort- ochvidareutbildning av yrkesverksamma ingenjörer ochcivilingenjörer,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentariskt sammansattberedning med uppgift att lägga fram förslag i syfte attmotverka snedrekryteringen till högre studier,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åliggande för respektiveuniversitet och högskolor att avsätta medel för studerandemed funktionshandikapp,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den särskilda utredaren skalluppmärksamma olika aspekter på studenternasrättssäkerhet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk arbetsgruppför att följa upp det nya resursfördelningssystemet,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av lokala regler förbehörighet och urval till högskolan,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler förstuderanderepresentationen i högskolans beslutande organ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de studerandes tillgång tillbibliotekens samlingar på lika villkor,20. att beslutar att /95 tillanslaget C 43 Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar, anslagspost 2 iStockholm anvisa dvs. mindre änregeringen föreslagit,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Stiftelsen iJönköping ej skall tilldelas de medel om somupptagits på anslaget C 43 Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar, anslagspost 3,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de under anslaget C 45 Vissasärskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.upptagna för inredning och utrustning förStiftelsen ej skall tillföras stiftelsen,23. att beslutar att för /95anvisa mindre än regeringens förslag tillanslaget C 43 Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristande beslutsunderlag ochpolitiserad beredning av högskolefrågorna.