mot · GH02Sk321 · 1994-01-25 00:00:00 — När skattereformen genomfördes uttryckte många enoro för effekterna av beslutet att beskatta måltidsförmåner.Oron fanns hos läkare, hälsovårdande myndigheter och utepå arbetsplatserna. Man menade bl.a. att beslutet kundekomma att spoliera ett mångårigt ambitiöst arbete med attförbättra de förvärvsarbetandes kostvanor genom storainvesteringar i personalmatsalar m m.Skatteutskottet och har tidigare begärt enutredning av konsekvenserna av den nya skatten. Två av tredelar av denna utredning är färdiga och visar följanderesultat:Den direkta effekten av beslutet blev att mångaarbetsgivare upphörde med att lämna måltidsförmåner.800 000--900 000 löntagare blev helt utan dessa förmåneroch många därutöver fick kraftigt reducerade förmåner.De indirekta effekterna blev minskat utnyttjande avpersonalmatsalar och minskat ätande i ''öppna''restauranger. Matlådan fick en renässans ochrestaurangnäringens problem förstärktes.Nästanvarannan kvinna och var tredje man tar nu med sig mathemifrån till arbetet. Var tredje till var fjärde löntagaremenar att de nya matvanorna minskat trivseln påarbetsplatsen och försämrat gemenskapen medarbetskamraterna.Statsfinansiellt blev måltidsskatten ettfiasko. Förväntade 1,2 miljarder i inkomstförstärkning blevbara 155 miljoner, på grund av att svenskarna anpassade sig.Den tredje delen av utredningen mäter näringsintagetöver , bl.a. för att se om befolkningenkompenserar minskat lunchätande genom att ökanäringsintaget vid andra måltider. Denna del avutredningen är också så gott som slutförd -- och visar attnågon sådan kompensation inte förekommer.Utredningen har beställts av ochstiftelsen och genomförts av och . Den bygger påenkäter och samtal med ett representativt urvalarbetsgivare samt 1700 arbetstagare.På både små och stora arbetsplatser är nu mathållningenett problem. är ett av de företag som fäster stor viktvid de anställdas matvanor, främst av produktivitetsskäl.Det mål företaget ställt upp -- och nästan uppnått föreskattereformen -- är att av de närvarandeanställda skall äta ett lagat mål mat i personalrestaurangenunder arbetsdagen. Dagsnoteringen är nu nere i ca 30procent.En åtgärd som skulle råda bot på en del av de nackdelarsom lunchskatten fört med sig skulle vara att befriamåltidsförmåner från sociala avgifter.En kompletterande undersökning visar att avde arbetsgivare som ger måltidsförmåner skulle ökadessa om de sociala avgifterna togs bort. Av dem som integer förmåner skulle börja med detta om desociala avgifterna togs bort. Detta stärker slutsatsen att detinte kostar mycket att ta bort de sociala avgifterna, eftersomintäktsminskningen (ca 700 miljoner) kompenseras av nyaintäkter från inkomstskatt och moms på måltider samt avpositiva effekter på trivseln i arbetet, produktivitet m.m.När skatteutskottet senast behandlade skatten påmåltidsförmåner konstaterade utskottet att det inte fannsnågon anledning att föregripa slutresultatet avundersökningen. Slutresultatet beräknas nu föreligga månad och innehåller inga överraskningar iförhållande till de preliminära resultat som redovisats ovan.Vi anser därför att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om befrielse av sociala avgifter påmåltidsförmåner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att befria måltidsförmåner frånsociala avgifter.