mot · GI02Jo8 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen BakgrundPå initiativ av den förra regeringen utarbetades ett förslagtill miljöprogram för jordbruksnäringen avmiljöstödsutredningen inom ramen för EU:s förordning2078/92 (SOU 1994:82). Delprogrammen bestod av ettbevarandeprogram, ett program för ekonomisk bärkraft samtett program för resurshushållande jordbruk. I EU-propositionen (1994/95:19) anges huvudinriktningen förprogrammen samt anges ramanslag. EU-propositionenföreslår också ramar för arealersättning, LFA-stöd ochmiljöstödsprogrammet vilka grundar sig på att dessa stöd skautnyttjas maximalt.Eftersom arealersättning, LFA-stöd och miljöstöd hängerihop är det centralt att regeringen inte bryter loss en del ochföreslår en dellösning. Det är inte acceptabelt med förslageni regeringens proposition 1994/95:75 där större delen av detursprungliga miljöprogrammet avslås och där samtidigtklara riktlinjer varken anges för LFA-stödet (stöd till mindregynnade områden) eller hur arealersättningen ska utformas.Ett nytt förslag till miljöprogram skissas mycket schematisktupp. Ett egentligt ställningstagande till detta ''program''låter sig knappast göras utifrån så svag precision. Ingabelopp anges, vilket i sig gör det omöjligt för lantbrukarnaatt planera framtiden. Förslaget innebär i sin helhet att demöjligheter till stöd som finns i EG:s förordningar ommiljöstöd och regionalstöd inte nyttjas. Det finns ingen logikför detta så vitt vi kan se. bruttoavgift till EUpåverkas inte, däremot minskar återflödet av resurser frånEU:s fonder -- resurser som både gynnar miljö ochsysselsättning på landsbygden.En optimal lösning nödvändigEU:s generella stöd gynnar i huvudsak den mermiljöbelastande spannmålsodlingen på slätten. Det är motden bakgrunden det nationellt medfinansierade miljö-, LFAoch Norrlandsstödet blir så viktigt. Med dessa stöd kanodlingen i skogs- och mellanbygder samt kommaupp i nödvändig och någorlunda likvärdig ekonomiskbärkraft med jordbruket i slättbygd. Ett uttalat mål är ocksåatt driva den redan inslagna inriktningen på väg mot världensrenaste jordbruk. Viktiga mål är bevarande av ur natur- ochkultursynpunkt värdefulla marktyper och landskap, minskadmiljöbelastning, ökad resurshushållning, att öka och bevarahöga naturvärden och biologisk mångfald. Sammantagetinnebar förra regeringens förslag till miljöprogram, LFAsamt Norrlandsstödet att många angelägna miljömål vadgäller stora delar av jordbruksproduktionen inom landetkunde nås, samt att en nödvändig ekonomisk bärkraft kundegaranteras jorbruket också i mer lågproduktiva områden.BevarandeprogrammetDet är inte möjligt att ta ställning till de förslag till programför ''landskapsvårdande åtgärder'' och ''miljökänsligaområden'' som anges i propositionen p.g.a. den ytterst ytligabeskrivningen.Vi vill därför förorda ett bevarandeprogram i enlighet medriktlinjerna i EU-propositionen. Grunden bör vara ettgenerellt stöd till bevarande av slåttermark, betesmark ochövriga värdefulla natur- och kulturmiljöer samt övrigaåtgärder för att bevara biologisk mångfald. Dessa generellastöd får sedan ''toppas'' av (naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet) för de mest unika skyddsobjekten därmer detaljerade skötselprogram och avtal sluts.Vad gäller bevarandeåtgärder är de enligt vår mening attbetrakta som betalning till arbete för att upprätthålla för helasamhället kollektiva nyttigheter. Därför bör det inte vadgäller sådana åtgärder gå att kräva att ''principen om attförorenaren ska betala'' (PPP) ska gälla, dvs att jordbrukarenska bekosta dessa åtgärder. Finansiering av denna del ska gåvia statsbudgeten med EU-medfinansiering.Programmet för resurshushållningProgrammet för resurshushållning i SOU 1994:82 bestoddels i stöd till ekologisk odling, dels i stöd tillmiljöförbättrande åtgärder i det konventionella jordbruket.Ramanslag för programmet anges i EU-propositionen. Ipropositionen 1994/95:75 avslås programmet medhänvisning till principen om att förorenaren ska betala (PPP).I kds stöder vi tankarna om PPP, men menar att enrimlighetsbedömning måste göras. Arbetet på attmiljöanpassa det konventionella jordbruket pågår redan, ochen allmän uppfattning är att det är med rena och kvalitativalivmedel svensk livsmedelsproduktion skall hävda sig ikonkurrensen inom EU. Men att fullt ut genomföra PPPinom ett system där övriga länder subventionerar sittjordbruk, leder till försvagad bärkraft. Ekonomiskt stöd förmiljöåtgärder inom det konventionella jordbruket är därförnödvändigt. Detta program har dessutom ett stort värde sominkörsport för konventionella jordbrukare i de nya tänkesättsom det ekologiska jordbruket anvisar.Däremot menar vi att det finns anledning att se överproportionerna mellan stödet till ekologisk odling ochresurshushållande konventionell odling i det nuvarandeförslaget till miljöstöd, så att incitamenten att övergå tillekologisk odling och animalieproduktion stärks. Exempelvisunderskattas kostnaden och miljönyttan av ekologiskmjölkproduktion i miljöutredningen. Det finns ocksåanledning att justera upp miljökraven vad gällermiljöåtgärder inom det konventionella jordbruket.Ett stöd till ekologisk odling föreslås i proposition1994/95:75. Nivå anges inte, men föreslås ligga på en sådannivå att förutom att kompensera för inkomstbortfall skalllämnas ett ''incitament'' för att gynna omställning till dennaodlingsform. Dock kommer stöd endast att lämnas till demsom ställer om helt för att undvika ''risk att ett sådant stödkommer att användas till att ställa om mer marginella markertill ekologisk odling''. Detta sistnämda är enligt vår meningolyckligt. En sådan inskränkning i stödet till ekologiskodling skulle kraftigt hämma nyanslutningen till ekologiskproduktion. Omläggningen sker normalt över ettväxtföljdsomlopp . Lantbrukare som börjar anslutasig till ekologisk odling 1995 kanske inte skulle kunna räknamed stöd förrän framåt !OmställningsprogrammetI propositionen skissas regler över för övergång från detsvenska omställningsprogrammet till CAP:s trädesprogram.Vi instämmer i huvudsak med de riktlinjer som anges. Vissrevidering av återbetalningskravet bör dock göras för deproducenter som ställde om , med tanke på attomställningsperioden för brukaren i praktiken omfattar sexskördeår, 1991--96.I tidigare motioner har vi hävdat vikten av att särskildahänsyn visas det ekologiska jordbruket. En omläggning tillekologiskt jordbruk innebär i sig samma effekter påspannmålsöverskottet som en omställning av arealen. För deodlare som funderar på att övergå till ekologisk odling voredet värdefullt att beslut tas redan nu om att ett framtidaträdeskrav inte kommer att ställas på odlare som övergår tillekologisk odling.Genom omställningsprogrammet har en störreareal som tagits ur produktion än vad som krävs utifrån EG:strädesprogram. Därför bör som en extra stimulans dejordbrukare som är anslutna till omställningsprogrammetslippa återbetalningskrav om de ställer om till ekologiskproduktion på omställd areal. Villkoret skall dock vara attjordbrukaren förbinder sig att ställa om större delen avgården till ekologisk produktion inom en femårsperiod.Övriga frågor för det ekologiska jordbruketBåde tvångsträdan och kvotsystemen inom EU har införtsför att begränsa osäljbar överproduktion. Men vad gällerekologiska lantbruk och lantbruksprodukter råder idagunderproduktion. har ekologiska gårdar redan somnämnts lägre arealavkastningar, lägre spannmålsandeloch lägre djurtäthet än jämförbara konventionella gårdar.Detta beror i hög grad på större krav på självförsörjning medfoder.Både av miljö- och rättviseskäl är det därför rimligt attekologiska gårdar undantas från de generellt verkandeproduktionsbegränsningarna. Hur lösningarna i detalj ska seut på detta område får komma i senare beslut. Men ettområde som bl.a. bör föreslås en lösning för är ett system förköttkvoter som är rimligt och där särskild hänsyn måste tastill nystartade och ekologiska jordbruk som vill satsa påekologisk köttproduktion.Det finns vidare anledning att peka på att de regler somska gälla för kontroll av det ekologiska jordbruket ska varaenkla och hanterbara. I anges ettförslag till enkla lättkontrollerade regler för ekologisktjordbruk. Därefter står det enskilda jordbrukare fritt att ocksåingå i KRAV- eller Demeter-kontrollen för att få derasvarumärke. KRAV och Demeter är också angelägna om attderas regler inte ska ligga till grund för utbetalningen avstödpengar till det ekologiska jordbruket. Det skulle ipraktiken innebära att de hamnade i en''myndighetssituation''. Å andra sidan bör inte de mycketdetaljerade EU-reglerna utgöra grund för kontrollen. Dettaskulle utgöra en direkt ''administrativ blockering'' avkontrollförfarandet.Programmet för ekonomisk bärkraftEtt resonemang förs i propositionen om en minskning avantalet regioner i spannmålsstödet. Syfte är att omfördelapengar från bättre till sämre jordbruksbygder. Tanken verkarvara att detta skulle uppväga slopandet av programmet förekonomisk bärkraft. I och för sig stöder vi tanken påutjämning mellan regioner, men en omfördelning avarealersättningen genom att inrätta färre än 11 klasserinnebär inte en omfördelning från slättbygd till skogsbygd.Skogsbygderna domineras helt av vallodling och påverkasendast marginellt av nivån på spannmålsstödet. Färre klasserriskerar istället att orsaka problem genom de mycket storaskillnaderna i arealstöd som skulle bli fallet mellanområdena. Risken är också uppenbar att omspannmålsodlingens villkor på slätten försämras ökarintresset att gå över till anmimalieproduktion. Dettamissgynnar de facto jordbruket i skogs- och mellanbygder.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna vikten av att programmet för ekonomisk bärkraftgenomförs.MiljöavgifterI propositionen föreslås höjda miljöavgifter på kväve,bekämpningsmedel och kadmium. Dock föreslås inte någotsystem för återföring av dessa medel till jordbruket.Vi vill i stället föreslå att miljöavgifter som tas ut, i sinhelhet återförs till jordbruket i form av ersättningar förmiljöbevarande åtgärder. Om man återför miljöavgifterutifrån krav på ytterligare miljöåtgärder får man endubbelverkande effekt av miljöavgifterna.Vårt förslag är att miljöavgifterna läggs på en sådan nivåatt näringen själv kan betala programmet för ekonomiskbärkraft samt resurshushållningsprogrammet. Den avregeringen föreslagna nivåhöjningen av miljöavgifterna börske stegvis och i fas med anslutningen av producenter tillprogrammen. Det kan innebära en viss höjning avmiljöavgifterna utöver regeringens förslag. Däremot börbevarandeprogrammet helt betalas via staten med EU:smedfinansiering, i enlighet med resonemang som förtstidigare i motionen. Genom att näringen själv bekostar del av miljöstödet drar vi nytta av EU:s miljöprogramfullt ut utan att belasta statsbudgeten ytterligare. På detta sätterhålls en bredare miljösatsning på jordbruket ochmiljöåtgärderna kommer att gälla hela jordbruksnäringenoch inte bara utvalda delar som i regeringens förslag.I propositionen förs resonemang om en övergång tillmiljöavgifter relaterat till dos istället för kvantitet. Vi stöderdessa tankegångar. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag där miljöavgift på bekämpningsmedel tas utrelaterat till dos.Kds stöder den föreslagna vidgningen avkadmiumavgiften. Vi vill i detta sammanhang också betonavikten av att via biståndsbudgeten stöder tillkomstenav dekadmieringsanläggningar i de länder varifrån Sverigeimporterar fosfor. Dessutom är det väsentligt att på allt sättöka hushållningen med fosfortillgångar. Kds har bl.a.påpekat detta i tididgare motioner om kretsloppsbaseradetoalettsystem etc.Rådgivning och utbildningDen förra regeringen fattade i samband med proposition1993/94:30 Strategi för biologisk mångfald beslut om att eninformationskampanj med avsikt att främja miljömål förjordbrukslandskapet skall genomföras av isamarbete med och i samarbete mednäringarna. En parallell kan ses med den kampanj ''Rikareskog'' som genomfördes på skogsbrukets område. Ett sådanthär program håller på att utarbetas avJordbruksverket.Ett utbildningsprogram utifrån det på EU-förordningenföreslagna miljöprogrammet finansieras till hälften av EU.De medelsramar om som föreslås förmiljöutbildning, information och demonstrationsprojekt iEU-propositionen är sannolikt för snävt tilltagna på lite sikt.Det är av avgörande betydelse att tillräckliga resurser avsättsför att introducera producenter i miljöprogrammen för attstörsta möjliga nytta ska komma ut ur satsningarna.Medelsramen för utbildning bör därför höjas och fortlöpandeses över så att den står i relation till anslutningen tillmiljöprogrammen.Södra LFA-områdetPropositionen lämnar inget förslag vad gäller södra . En diskussion förs dock vad gäller norra . Den tveksamhet som uttryckts i (s)-motionen påEU-propositionen vad gäller södra gör detemellertid angeläget att ta upp frågan.Socialdemokraternas tvekan inför varje form av stöd tillsödra är svårbegriplig då utredningar har visatatt de naturliga förutsättningarna för jordbruket inte är bättreän i södra . Att i det läget föreslå något som slårundan fötterna på produktionen i områden med de erkänthögsta naturvärdena är svårt att förstå. Om det inte finnsnågra lantbrukare kvar som brukar marken -- vem skall dågenomföra de planerade bevarandeprogrammen? Denautomatiska ökningen av jordbruksstödet vid ett EU-medlemskap ger liten utdelning för södra ,eftersom odlingen av spannmål, olje- och proteingrödor ärrelativt blygsam.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen tillkänna att LFA-stöd bör utbetalas i enlighet med förslaget iEU-propositionen.NorrlandsstödetI propositionen förelås ett till nationelltfinansierat Norrlandsstöd. Detta föreslås utformas som ettproduktionsanknutet stöd i huvudsak. Man utgår från attdetta innebär en effektivare styrning till stödberättigadeföretag och ''en kraftig begränsning av negativaomfördelningseffekter''. Vad avses?Man kan inte bortse ifrån att de senaste årens stöd tilljordbruket i norr gynnat intensiv djurproduktion påbekostnad av extensivare produktionsformer. Med deninriktning som föreslås i EU-propositionen gynnas iställetdjurvänligare och extensivare djuruppfödning ochöppethållande av betesmarker, fäbodvallar etc. Detta kansäkerligen medföra övergångsproblem för en delproducenter i framförallt Norrlands kustzon. Regeringen böråterkomma med förslag till övergångslösningar för de gårdari norr, som får problem vid krav på övergång till merdjurvänlig och extensiv djurproduktion.Vid nyttjande av förslagen till miljöstöd, LFA ochNorrlandsstöd som anges i EU-propositionen blir den totalastödnivån till Norrlandsjordbruket högre än med regeringensförslag till produktionsanknutet stöd.Arealersättning till bruna bönor m.m.Enligt EU kommer arealersättning att betalas ut förspannmål, oljeväxter och ärtor. Däremot utbetalas intearealersättning för bruna bönor. Odlingen av bruna bönor ärviktig för jordbruket och vidareförädlingsindustrin i sydöstraSverige, företrädesvis på . Ett upphörande av inhemskproduktion av bruna bönor innebär bl.a. att kunskap omodlingsteknik, förädling, etc av ett inhemskt och viktigtproteinfoder försvinner.Detta bör inte få ske. Dagens stimulans till odlingen måstefå en förlängning. I detta sammanhang bör ett nationelltfinansierat stöd till produktion av bruna bönor vägas moteventuella möjligheter inom EU:s 5a- och 5b-stöd.LagstiftningsfrågorI propositionen lämnas förslag i vissa lagstiftningsfrågorför att vid ett EU-medlemskap möjliggöra tillämpningen avde regelverk som gäller bl.a. för den gemensammajordbruks- och fiskeripolitiken. Vi stöder i huvudsakinförande av EU:s lagstiftning efter propositionens förslag,men vill ändå peka på den irritation oanmälda inspektionerpå gårdar kan ge upphov till. Tillsyn och kontroll är givnaoch nödvändiga instrument i all verksamhet, men det ärnödvändigt att dessa sker på ett så smidigt sätt som möjligtför att undvika onödig irritation.RennäringenDen förra regeringen redovisade i EU-propositionen sinbedömning av avtalet i EU i förhållande till vissarennäringsfrågor. I denna regerings proposition lämnas vissaförslag till lagstiftning, kompletterande miljöåtgärder samtstöd till livsmedelsindustrin i norra . Några förslaglämnas dock inte beträffande rennäringen.Rennäringen bör bl.a. ses som en delfråga inomjordbruksnäringen enligt vårt sätt att se. Av det återflöde tilljordbruksnäringen som blir fallet vid en anslutning till CAP,bör också medel styras till rennäringen för att stärka ochutveckla denna ekonomiskt. Ett utvecklat samiskt näringslivinnebär de facto också en stärkt social trygghet ochytterligare möjligheter för samebyarna att överleva.Det bör vara fullt möjligt att via EU:s miljöförordningupprätta ett miljöprogram för rennäringen, vilket skullekunna beräknas som ett bidrag per hektar med utgångspunktfrån tillgänglig renbetesmark och som alternativ till ettrenodlat djurbidrag. Vissa av de åtgärder som finns i dennaförordning stämmer väl in med vad som gäller förrenskötseln eftersom denna är en del av en unik miljö. Ettarbete för att få till stånd en långsiktigt uthållig ochbärkraftig renskötsel är ett viktigt mål i det av SSR:s årsmöteantagna näringspolitiska programmet (1992). Renantalet irenskötselområden måste vara anpassade till den långsiktigatillväxten av betet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:75,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett bevarandeprogrami enlighet med förslag och inom deramar EU-propositionen anger,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det av Miljöstödsutredningenföreslagna programmet för resurshushållande jordbruk riktattill det konventionella jordbruket efter viss detaljregleringgenomförs, inom de ramar EU-propositionen anvisar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om viss ombalansering av detresurshushållande programmet så att incitamenten att övergåtill ekologisk odling och ekologisk mjölkproduktionförstärks,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stöd till ekologisk odling börkunna ges även när en gård endast delvis ställts om, omgården förbinder sig att ställa om störredelen av gården,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återbetalningskrav ej bör riktastill gårdar som ställer om omställd mark till ekologisk odlingsåvida lantbrukaren förbinder sig att inom en 5-årsperiodställa om större delen av gården,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det av Miljöstödsutredningenskissade förslaget till kontroll av ekologiskt jordbruk böranvändas,8. att hos regeringen begär ett förslag till ettsystem för rättvis hantering av köttkvoterna så att ekologiskagårdar som vill satsa på köttproduktion samt nystartare iövrigt inte drabbas,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det av Miljöstödsutredningenföreslagna programmet för ekonomisk bärkraft riktat tilljordbruket i skogsbygder, mellanbygder och Norrlandgenomförs inom de ramar EU-propositionen anvisar,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljöavgifterna på kväve,kadmium och bekämpningsmedel läggs på en sådan nivå attjordbruket efter en stegvis infasning fullt ut betalar dennationella delen av miljöprogrammen för ekonomiskbärkraft och resurshushållning,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillräckliga resurser avsätts tillutbildning, information och demonstrationsprojekt för attmiljöprogrammen skall få bästa resultat,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en övergång till enhektardosbaserad miljö- och hälsobelastningsavgift påbekämpningsmedel i stället för dagens kvantitetsbaseradeavgift bör genomföras,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stöd till mindre gynnadeområden (LFA-stöd) betalas ut i enlighet med de riktlinjersom föreslås i EU-propositionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödet till börgenomföras i enlighet med de principer som föreslås iMiljöstödsutredningen och EU-propositionen, dvs. ett mermiljöanpassat stöd än det som föreslås i proposition1994/95:75,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återkomma medövergångslösningar för de gårdar i som drabbashårt vid en övergång till mer djurvänlig, extensivdjurproduktion,16. att hos regeringen begär ett förslag tillmiljöprogram grundat på EU:s miljöförordning 2078/92 förrennäringen.