ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02U307 · 1994-01-25 00:00:00 — ingår i BarentsEuro Arktiska Region -- BEAR. Därmed blir Norrbottenett naturligt nav i nya, nordliga dimension.I samarbetet mellan de åtta nordligaste länen i ,, och ligger nya, gigantiskautmaningar. En miljöanpassad exploatering är nyckeln tillRysslands ekonomiska utveckling.Miljösamarbete, underlättande av kommunikationeroch handel inom regionen och mer inofficiellt ett sätt attsäkerhetspolitiskt stabilisera är huvudsyftenamed BEAR.I och nordvästra finns världensrikaste olje- och gasfyndigheter. På finnsenorma mineralfyndigheter. Många fyndigheter återstår attöppna och existerande gruvutrustningar måste underhållasoch bytas ut. kan sälja eller hyra ut dessa.Inom regionens havsområde fångas en betydande del avvärldens fisk. Enbart i tas ca tre miljoner tonfisk upp årligen.Europas största barrskogar finns inom området medsamma höga kvalitet som i norra kan spela en viktig roll inordvästra , inte minst genomforskningssamarbete och i uppbyggnad av infrastruktur ochövrigt samhällsbygge.Ett ökad engagemang och handelsutbyte från vår sidaskulle gynna utvecklingen i hela . Norgeoch har redan öppnat handelskontor och konsulat iMurmansk.Det är angeläget att även öppnar handelskontoroch konsulat i eller närområdet.De utvecklingsmöjligheter som finns i Barentsregionenmed rikaste naturresurser borde passa de svenskahögteknologiska industriföretagen. Det måste vi ta vara på. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handelskontor ochgeneralkonsulat i .
mot · GH02U311 · 1994-01-25 00:00:00 — /92 har statsbidrag till utgått överUtrikesdepartementets huvudtitel från det tidigare anslagetF 3, numera , Information och studier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling. Då det av budgetpropositionensskrivning om detta anslag inte framgår hur regeringenställer sig i frågan vill vi på detta sätt understryka vikten avatt statsbidrag även fortsättningsvis kan utgå till dennaangelägna verksamhet som bedriver.Uppsala kommun, och är huvudmän för stiftelsen. Även om kommunenbär det största finansiella ansvaret är statsbidraget av heltavgörande betydelse för fortbestånd. Utanfinansiering vid sidan av kommunbidraget blir det nämligenså gott som omöjligt att klara öppethållandet ens på allralägsta nivå.Enligt vår uppfattning kan flera olika grunder anförassom motiv för fortsatta statsbidrag till biblioteketsverksamhet:1. Dag Hammarskjöldbiblioteket är officielltdepåbibliotek för allt tryckt FN-material, det enda i landetvid sidan av . Fr.o.m. innevarande år ärbiblioteket även officiellt depåbibliotek för Världsbanken.2. Det fungerar som lånecentral för hela landet förmedier med inriktning på internationella frågor.3. Låntagarna är till ungefär tre fjärdedelar studenteroch forskare. Därför är det i kristider svårt att göra gällandeatt är enbart en angelägenhet, ävenom det ursprungligen inrättats av kommunen för atthugfästa minne.4. är en riksunik resurs för folkrörelsersinformation och studier om FN etc. och står till deras tjänstvar de än finns i landet.Om Dag Hammarskjöldbiblioteket kan alltså sägasdetsamma som utredaren anförde omSvenska -- med vilket har ettmycket nära samarbete -- att det utför en uppgift somannars skulle vara ett statligt åliggande. Vid en eventuellavveckling av skulle sannoliktställas inför krav att inrätta något liknande. Dethittillsvarande bidraget över utgör i jämförelse därmed en låg kostnad för staten.Svenska FN-förbundet har pekat på möjligheten av attanslaget till skulle kunnainkluderas i förbundets grundanslag. Det är en möjlighetsom statsmakterna har anledning att ta fasta på som ettlämpligt sätt att fortsättningsvis kanalisera statsbidrag tillbiblioteket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt statsbidrag till .
mot · GH02U312 · 1994-01-25 00:00:00 — Bildande av ett Center Det finns en lång rad myndigheter och statligabolag, som sysslar med utlandsrelaterade verksamheter,UD med ambassader och konsulat, EKN, SverigesExportråd, biståndsorganisationer som Bits, Sida,Swedefund, , turistinriktade organisationer somStyrelsen för Sverigebilden, Next Stop , o.s.v. Vi föreslår, att samtliga dessa aktivitetersamlas under en organisationsenhet som kallas SwedenCenter.Det är viktigt, att all byråkrati skjutes i bakgrunden ochatt affärsmässighet och ekonomi sättes i förgrunden. Avdenna orsak föreslår nyd att samtliga dessa myndigheter ochbolag sammanföres till en oranisatorisk enhet, somunderställes Exportråd, som äges gemensamt avstaten och näringsliv.Varje utlandsmarknad av betydelse för svensk handelskall bestyckas med ett , som organisatorisktoch redovisningsmässigt skall repliera på iStockholm. I de diplomatiskt tunga länderna finns separataambassader, medan ambassadernas normala verksamhet ipolitiskt lätta länder borde kunna inkluderas i ett SwedenCenter. Mängden av de aktiviteter, som inkluderas detlokala är beroende av det individuellalandets status som industri-, kultur-, bistånds- ellerturistland.Med ovan föreslagen organisation erhålles en enhetligledning av införsäljningen på utlandsmarknaderna av allaaktiviteter, som presenterar . Med en enhetligadministration kommer stora kostnadsnedskärningar attkunna genomföras.Frågan om en komplett revidering av hur samtligautlandsrelaterade organisationer och ämbetsverkadministrativt skall sammanföras i och påutlandsmarknaderna och vilka besparingar som därigenomkan erhållas fordrar en separat utredning. Med hänvisning till de anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en snabbutredning tillsätts föratt kartlägga hur samtliga utlandsrelaterade ämbetsverk,organisationer och statliga bolag, som i och påutlandsmarknaderna arbetar med att säljaSverigerelaterade tjänster, kan sammanföras i en svenskparaplyorganisation under Exportråd.
mot · GH02U402 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är välkommet att FN har beslutat uppmana världensminproducenter att sluta exportera minor. Initiativet togs avUSA men var med och förde fram resolutionen somantogs . I har också beslutatatt upphöra med tillverkningen av personminor. Det ärnaturligtvis bra. Det svenska försvaret använder dock ävenfortsättningsvis personminor.Tyvärr hindrar det inte att landminor förekommer i krig.Enligt FN har mer än 100 miljoner minor spritts ut och dehar förorsakat katastrofer i mer än 25 länder. Detfasansfulla med personminor är att de finns kvar långt efteratt krig upphört och orsakar ofta värre skador i ett långtperspektiv. Avslitna kroppsdelar och amputationer ärresultat av minolyckor. Dessa minor hindrar återflyttning avflyktingar, de förstör miljön och stora landområden blirobrukbara.Bara i Ahfganistan har miljontals s.k. fjärilsminor sprittsoch enligt FN kan ca 200 000 människor ha dödats av minor.Barn drabbas på ett exceptionellt grymt sätt. Genom attbarn är mindre så kommer deras vitala kroppsdelar närmareminan. Personminornas storlek och utformning leder ocksåtill att barn lätt kan tro att minorna är leksaker. Barnkommer ofta i kontakt med minorna genom att de rör sig imarkerna då de ofta har ansvar för boskap, vedhämtningoch liknande.En uppmaning att sluta exportera minor är en börjanmen löser inte problemet. Praktiskt taget alla i-länder, inkl.Sverige, fortsätter att använda minor i ett offensivt syfte.Utveckling av skadligare och effektivare minor pågår också.System med att avståndslägga minor användes underGulfkriget och fortsätter att utvecklas.1981 antogs en internationell konvention om inhumanavapen. I ett tilläggsprotokoll till denna anges vissainskränkningar i hur minor får användas. Konventionen ärdock av flera skäl tandlös. efter att konventionenträdde i kraft kan konstateras att utläggningen av minor ärstörre än . Vid den uppföljningskonferenssom planeras finns möjlighet att göra ändringar.Sverige borde vid denna konferens föreslå ett totalförbudmot tillverkning, handel och användning av personminoroch liknande vapen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om totalförbud för personminor.
mot · GH02U403 · 1994-01-25 00:00:00 — att begär att regeringen i FN lägger förslagom en utvidgning av vapenregistret till en internationellregim för begränsning och kontroll av den internationellavapenhandeln, inkl. vapenproduktionen i enlighet med vadsom anförts i motionen,8. att begär att regeringen tar initiativ till attkonventionen om biologiska vapen förstärks mednödvändig verifikation samt arbetar för ett förbud motradiologiska vapen, inkluderande förbud mot angrepp avcivila kärnenergianläggningar,9. att begär att regeringen internationelltlägger fram förslag om förbud mot tillverkning ochförsäljning av antipersonella minor eller komponenter tilldessa samt aktivt stödjer minröjning i de värst drabbadeländerna,10. att begär att regeringen verkar för ettinternationellt förbud mot antipersonella laservapen, motanvändning av FAE-vapen och att cluster bombs förs in ikonventionen om särskilt inhumana vapen,11. att begär att regeringen lägger förslag omfolkrättsligt bindande avtal om taktiska kärnvapen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja lokala initiativ för attavveckla provområdet vid ,. att begär att regeringen verkar för ettfullständigt provstopp och i FN kräver en oberoendeinternationell vetenskaplig undersökning omkärnvapenprovens medicinska och miljömässigakonsekvenser,14. att begär att regeringen i FN verkar för ettförbud mot kärnkraftsdrivna fartyg,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt agerande för icke-spridningsfördragets förlängning och förstärkning avIAEA:s kontrollsystem,16. att begär att regeringen tar initiativ tillförverkligandet av en kärnvapenfri zon i ,17. att som sin mening ger regeringen till kännasin uppfattning att kärnvapenanvändning inte står iöverensstämmelse med internationell rätt,18. att begär att regeringen i FN lägger förslagom olagligförklarande av kärnvapnens användning ienlighet med vad som anförts i motionen,19. att begär att regeringen i FN lägger förslagom ett obligatoriskt register över varje lands lager avplutonium och höganrikat uran,20. att begär att regeringen i FN lägger förslagom att kärnvapen ställs under internationell kontroll och attett internationellt kärnvapenregister upprättas i FN:s regi,21. att begär att regeringen i FN aktivt arbetarför att militära resurser används för att rädda och återställamiljön i enlighet med förslagen i och motionen,22. att begär att regeringen fullföljer nationella förslag; göra upp en nationellaktionsplan för hur militära resurser kan användas förmiljön och tillse att militären återställer den miljö deskadat.
mot · GH02U404 · 1994-01-25 00:00:00 — Bygg upp en multinationell övervakning av Östersjönfrån en samordnad kontroll- och ledningscentral. En sådanåtgärd skulle förbättra samarbetet mellan Östersjöländernaoch sannolikt få till följd att den säkerhetspolitiskaosäkerheten i minskar. -- icentrum av -- är den naturliga och självklaraplatsen för lokaliseringen av en sådan central. De nationellaoch etniska spänningarna till följd av de snabbamaktpolitiska förhållandena skapar naturligt en storosäkerhet i området. Denna osäkerhet och spänning kan fåkonsekvenser av såväl militärpolitisk art som konsekvenserför miljön och för bekämpandet av olika former av olagligaaktiviteter inom området.Gotland påverkasGotlands geografiska läge mitt i medför attlänet direkt påverkas av förändringar i de rådandestrukturerna inom . Med detta sombakgrund är det angeläget att regeringen låter utreda vilkamöjligheter som finns för en snar lösning på aktuellaproblemställningar.Ett ''Fredens hav''Förutsättningarna och intresset för att skapa ett ''fredenshav'' har aldrig i historisk tid varit bättre än , och det ärdärför angeläget att pröva alla modeller som kan medverkatill att freden och samverkan mellan Östersjöstaternaförstärks och bevaras på lång sikt.Ökad osäkerhetI flera säkerhetspolitiska bedömningar haruppmärksammats den ökande osäkerheten iÖstersjöområdet och förslagen till åtgärder är flera. En avforskarna vid har bland annatföreslagit just en kontroll- och ledningscentral placerad påGotland. En väl fungerande civil samordnad multinationellövervakning av skulle sannolikt radikaltminska riskerna för oönskade följdeffekter av den rådandeosäkerheten och spänningen.Förutom de rent säkerhetspolitiska skälen föreligger ettantal betydelsefulla civila skäl, till exempel samordningav: -- sjöräddning liv, -- miljöräddningstjänst till havs, --fiskeövervakning, -- havsforskning, -- övervakning avsmuggling av flyktingar, vapen, narkotika och andra farligaämnen samt den ökande fartygs- och turisttrafiken. Gotlandhar i detta sammanhang, tack vare ett mycket brasamarbete mellan olika myndigheter och funktioner, godaförutsättningar att utifrån en samordnad multinationellövervakningscentral bygga upp en effektiv kontroll ochövervakning av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att låta utredaförutsättningarna för en civil multinationellövervakningscentral placerad på .
mot · GH02U504 · 1994-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör utvärderas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alternativ på utrikes- ochsäkerhetspolitikens område bör utarbetas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om deltagande i utformningen avEU:s utrikes- och säkerhetspolitik före folkomröstningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alternativ på den ekonomiskapolitikens område bör utvecklas.
mot · GH02U506 · 1994-01-25 00:00:00 — är unikt vad gäller offentlighetsprincipen. Våratraditioner går tillbaka till 1700-talet, då vi som första landupprättade en tryckfrihetsförordning. Den är en omistligdel av vår demokrati.Datalagsutredningen, som presenterade sitt betänkandevåren 1993, slog fast att det förslag till EG-direktivangående personlig integritet som då förelåg, inte stämdeöverens med svensk offentlighetsprincip. Utredningen varenig om att inte anpassa sitt förslag till EG-direktivet.Regeringen har därefter gjort bedömningen att en nydatalag bör anstå till dess EU tagit ställning påintegritetsskyddsområdet.Det är nu lade framförslaget till parlamentet. Det ledde till omfattandediskussioner som försenade beslutsgången. Efter vissaförändringar godtog dock parlamentet ett förslag tilldirektiv, som ligger hos ministerrådet och bereds av enarbetsgrupp. Det förväntas att slutlig ställning kommer atttas hösten 1994.Om direktivet går igenom i nuvarande form, så innebärdet bl.a. att personuppgifter, som finns hos myndigheter,inte får lämnas ut till tredje person, t.ex. journalister, omman bedömer att den registrerade skulle misstycka.Meddelarskydd kan inte garanteras. Det är inte helleracceptabelt att upprätta diarier över handlingar sominnehåller personuppgifter, eftersom offentlighetsprincipeni sig inte är ett godkänt ändamål för att upprätta register.Utan diarier är det mycket svårt att veta vilka handlingarsom finns på en myndighet. I klartext betyder det alltså attden svenska offentlighetsprincipen i de fallen -- och de ärmånga -- inte kan tillämpas om EG-direktivet går igenom.Även i andra viktiga avseenden kanoffentlighetsprincipen utsättas för allvarliga påfrestningar imötet med EU. Därför är det nödvändigt att föreett eventuellt medlemskap i fårdokumenterade garantier för att vår offentlighetsprinciptryggas, t.ex. i form av särskilda bestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentlighetsprincipen.
mot · GH02U507 · 1994-01-25 00:00:00 — Särskilt EU-kontor i för handikapprörelsen Svensk handikappolitik har ett högt anseende över helavärlden. Handikapprörelsen i har i stor utsträckninggenom ett aktivt arbete medverkat när denna politikutformats.Sverige har slutit med EU ochmedlemskapsförhandlingarna är inne i ett intensivt skede.Den ökade integrationen gör att förutsättningarna förfolkrörelserna förändras. De måste finnas där beslutenfattas för att kunna påverka.För att handikapprörelsen skall kunna bedriva eneffektiv bevakning av det som händer inom EU på detsocialpolitiska området, när det gäller kommunikationer,byggnaders tillgänglighet m.m. fordras att man finns påplats i på samma sätt som den svenskafackföreningsrörelsen har ett EU-kontor i vore t.ex. värdefullt för svenskt vidkommande attEUs sociala dimension utvecklades. Här skulle svenskhandikapprörelse kunna vara av stor betydelse.I det fortsatta integrationsarbetet är det inte bara viktigtatt den svenska handikapprörelsen bevakar vad som händerinom EU. Genom att delta aktivt i arbetet har svenskhandikapprörelse mycket att tillföra av erfarenheter ochkunskaper till gagn för en framtida handikappolitik iEuropa.Regeringen bör återkomma till med förslagom utformning och finansiering av ett särskilt EU-kontor iBryssel för handikapprörelsen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett särskilt EU-kontor i för handikapprörelsen.
mot · GH02U509 · 1994-01-25 00:00:00 — Handelsrelationerna med Öst- och InledningVår strävan att bryta barriärer mellan länder ochmänniskor går han i hand med visionen om en frivärldshandel. Nya idéer från andra länder och kulturer hari alla tider berikat människors vardag och haft en gynnsampåverkan på samhällsutvecklingen. Handeln har varit endrivkraft för det internationella utbytet. Denvärldsomfattande GATT-överenskommelsen i december1993 är en stor framgång och ett viktigt framsteg i kampenmot protektionism.Frihandel i -- öppenhet mot östSambandet mellan ekonomisk tillväxt, exportökning,teknologisk utveckling med utländska direktinvesteringaroch öppna marknader är välkänt. I ett historiskt perspektivhar just exportledda tillväxt möjliggjort denfantastiska välståndsökning landet genomgått under 1900-talet.Europa är just inne i en av tidernas mest omvälvandeepok. Hoten mot en gynnsam utveckling är många, menmöjligheterna att förändra och ta vara på de nya chansernaär än fler. politik som grundats på samarbete,integration och frihandel har framgångsrikt resulterat i denEuropeiska unionen. Den fortsatta diskussionen omEuropasamarbetets framtid måste göras utifrån de nyaförutsättningarna för att undvika att nya murar byggs i formav handelshinder och begränsningar som utestängerEuropas östliga länder från samverkan med väst. De s.k.Europaavtalen som EU inrättat med en rad stater är en godbörjan. De innehåller dock stora brister då viktiga områdensom jordbruk och tekovaror omfattas av negativaregleringar.Insatser i öst bidrar onekligen till drägligare livsvillkor,stabilare demokratisk utveckling och avspänning. De kanockså ses som en viktig investering för vår egendel, som om kommer att ge utdelning. På litelängre sikt är en integration i världsekonomin det som kanhjälpa de forna kommunistländerna ursystemskiftesproblem och med kraven på omstruktureringav den egna industrin. Intresset av ömsesidiga liberaliseradehandelsförbindelser bekräftas bl.a. av dagens outnyttjadepotentialer. var EG:s totala export tillÖsteuropa av EG:s totala medan ungefär hälftenav export gick till EG och EFTA. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i EU börverka för en allmän handelsliberalisering i förhållande tillÖst- och samt f.d. .
mot · GH02U601 · 1994-01-25 00:00:00 — Globalt toppmöte om hiv/aids finns över 14 miljoner HIV-smittade män, kvinnoroch barn i världen. av alla infekterade ärmellan 15 och . HIV/AIDS drabbar unga starkamänniskor, dvs. människor i produktiv ålder,familjeförsörjare, samhällsbärarna. HIV/AIDS är därför enkatastrof med stora socioekonomiska konsekvenser somdrabbar familjer, lokalsamhälle och nationer.De fattiga i är de mest utsatta för HIV/AIDS-epidemin. Två tredjedelar av alla HIV-smittade i världenfinns på den afrikanska kontinenten. I vissa länder, t.ex.Uganda, har av den arbetsföra befolkningendrabbats. Men även och står inför enhotande AIDS-explosion.Enligt WHO kommer det totala antalet HIV-smittadeatt uppgå till ca 40 miljoner . Av dessakommer omkring tio miljoner att ha utvecklat AIDS.Andra studier, t.ex. vid , uppskattarantalet till 100 miljoner HIV-positiva vid sekelskiftet.AIDS står på FN:s generalförsamlings dagordning ochen världsstrategi mot HIV/AIDS har formulerats. Ett avmålen är att mobilisera och förena nationella ochinternationella ansträngningar. Enligt WHO måste kampenmot AIDS mobilisera inte endast hela hälsovården utanockså integrera utbildningsinsatser, åtgärder för att stärkakvinnans ställning, fattigdomsbekämpning,familjeplaneringsinsatser. AIDS-kampen kan inte förasisolerat.Hittills har man enligt vår mening inte haft dennahelhetssyn på HIV/ AIDS-problematiken. Dessutom politiska viljan saknats och AIDS-bekämpningen harhaft låg prioritet.Det internationella samfundet saknar tillräckligkunskap för att kunna överblicka AIDS-epidemins totalakonsekvenser för framtiden. Vi anser det därför angeläget,att tar initiativ till ett toppmöte på högstainternationella nivå för att mobilisera en politisk vilja attbekämpa HIV/ AIDS. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett politiskt toppmöte för attutarbeta en global strategi mot hiv/aids.
mot · GH02U604 · 1994-01-25 00:00:00 — Visumtvånget till de baltiska staterna Det är glädjande att notera de ökade kontakterna mellanSverige och de baltiska staterna. Regeringen har också ibudgetpropositionen föreslagit utökade anslag till dettaändamål. Därför är det förvånande att man envist håller fastvid kravet på visum som faktiskt försvårar kontakterna. Detfinns ingen anledning att befara stora flyktingströmmar frånde baltiska staterna.Viseringstvånget orsakar onödig byråkrati, kostarpengar och ger anledning till irritation. Många länder hardärför avskaffat visumtvånget, däribland ochDanmark. borde följa deras exempel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av visumtvånget tillde baltiska staterna.
mot · GH02U605 · 1994-01-25 00:00:00 — , vilket land är en internationell konstruktion viaFN efter 2:a världskriget. Det har visat sig vara misslyckat.En av delarna, Somaliland, deklarerade 18/5 1991 sitteget land, (territorium) Republic of Somalialand.Det var en återgång till besluten av 26/6 1960.Somaliland har frånhänts en stor bit av sitt land till Etiopienoch det skedde med FN:s goda minne. Några krav har ejrests på att återfå detta territorium.Svenska regeringen har 1994 erhållit allnödvändig information i frågan om Somaliland.Ett snabbt erkännande av Somaliland är önskvärt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Somaliland.