mot · GH02Jo642 · 1994-01-25 00:00:00 — Inrättande av naturreservat m.m. Principen om alla arters rätt att fortleva i vårt land harfastslagits av . Vidare har fastslagits i sambandmed beslutet om den ikraftträdda skogsvårdslagen(prop. l992/93:226) att miljömålet skall jämställas medproduktionsmålet i skogen. I denna prop. samt i prop.l993/94:30 ''Strategi för biologisk mångfald'', s. 45, angerjordbruks- och miljöministrarna beträffande arealmålet förreservatsavsättningarna ''att ett mål på skyddad markinom skogsekosystemen nedanför skogsodlingsgränsen inteär uteslutet''.En viktig del av miljömålet i skogen är att bevarasällsynta och hotade arter, som är beroende av enurskogsliknande miljö. En skogsmiljö som inte är påverkadav det moderna skogsbrukets metoder.De flesta av dessa arter är beroende av grova, gamlaoch/eller döda träd. Sådana fanns både i de delar avurskogen som brann och markpartier som ej brändes av --s.k. brandrefugier. De arter som är beroende avbrandrefugier har dessutom krav på skugga eller mörker,hög och jämn luftfuktighet, små och långsammatemperaturväxlingar, ständigt skyddande mosstäcke ochtillgång till grov död ved.Riksdagen har fastslagit att artbevarandemålet skalluppfyllas dels genom hänsyn på den brukade arealen, delsgenom reservatbildning. Proportionerna mellan dessabägge metoder skall fastställas när man vet mer omresultatet av de hänsynsregler, som tillämpas.Naturvårdsverket har emellertid angivit att av denproduktiva skogen måste vara i reservat för attartbevarandemålet skall kunna uppnås, även om hänsynenpå den brukade arealen är stor. Om hänsynen visar sig varamindre, behöver en större andel skyddas i reservat.I skog som brukas för virkesproduktion är det svårt elleromöjligt att åstadkomma alla de ovan nämndamiljöfaktorer, som krävs för överlevnad av framför allt deuttorkningskänsliga organismerna.För att bibehålla ett fuktigt och ljusfattigt lokalklimatfordras att skogsarealer på åtminstone några tiotal hektarundantas från avverkning. Så stora undantag kan man intevänta sig ens i de mest hänsynsfulla brukningsformer. Föratt bevara dessa arter krävs avsättning av naturreservat.De goda ambitioner som Stora skog AB visar iGrangärde och i omfattarreservatbildning på av arealen och kvarlämnande avskog i kantzoner och korridorer samt överhållning(senareläggning av avverkning) på ytterligare bortåt l0 % avarealen. Reservat-andelen är alltså låg.Dessa forskningsprojekt kommer att ge ytterligarekunskap om vilka arter man kan klara genom utvidgadhänsyn. Redan nu kan dock sägas, att vitryggig hackspett,ringlav, långskägg och blackticka är beroende av reservat.Grangärde- och Särnaprojekten omfattar endast ca50 000 ha. Det tar innan de får efterföljare på allbolagsmark. Bolagsmarken omfattar av densvenska skogen. Privatskogsbruket, som omfattar ,ligger långt efter Stora och Domän i utformningen ochgenomförandet av sin naturvårdsstrategi. Skogar medextremt höga naturvärden står inför akuta hot omavverkning.Det är alltså nödvändigt att i större utsträckning satsa påreservatbildning. har redan nu långakölistor med angelägna objekt med mycket storanaturvärden, som väntar på inköp eller intrångsersättning.Dessa listor blir ändå längre om SNV:s eget mål skalluppfyllas, av skogen i reservat , ett mål somregeringen i princip ansluter sig till. Det målet kan inteuppnås om inte dagens anslag på per årmultipliceras med en faktor omkring 20.BromsvallsbergetSom ett litet exempel av många vill vi nämnaBromsvallsbergets naturskog i , kommun.På finns ett ca 10 ha stort skogsområdemed enastående naturvärden. Inte någonstans inom två milfrån finns dess like.Det är en skog med ovanligt stora mängder av sällsyntaoch hotade arter som är beroende av gammal skog och dödved. En skogsvårdskonsulent såg området och tyckte detsåg ovanligt ut. Han insåg naturvärdena och föreslog attavverkningen skulle skjutas upp, så att man kunde utredavilka möjligheter som fanns att ge naturvärdena ett lämpligtskydd.Naturskyddsföreningen har inventerat området ochfunnit en mängd arter av lavar och svampar, som var och försig motiverar att skogen får stå kvar i sin helhet.På granlågorna (döda stammar av gran) finns en avHälsinglands rikaste förekomst av rosenticka, där finnsockså stjärntagging, doftskinn, ullticka och gränsticka.Samtliga dessa visar att skogen har urskogskvaliteter.Lavfloran är också artrik. På de gamla granarna finns enmycket rik förekomst av den i sällsynta och tillgamla naturskogar knutna kattfotslaven. På aspar igranskogen växer lunglav, skinnlav och korallblylav, allaberoende av skuggiga och fuktiga skogsmiljöer och alltsåkraftigt minskande p.g.a. avverkningar.Hur hanterar då en sådan naturklenod somskogen på ? Det är en tvåhundradelsprocent av skogen i och knappt entusendels procent av skogen i län.Markägaren är positiv till att låta skogen vara i fred, ha ersättning av allmänna medel. harfunnit hela området så värdefullt att reservat borde bildasoch vänt sig till för att få pengar.Naturvårdsverket instämmer angående naturvärdena,men har inte pengar till detta lilla område. Det vill hellresatsa på stora objekt och har inte pengar till mer än enbråkdel av de angelägna objekten.Skogsvårdsstyrelsen har bett att ordnapengar ur de medel som där finns för bevarande avnyckelbiotoper. erbjuder ett belopp somräcker till bevarande av två hektar. Resten kommer alltsåenligt deras ''hjälpplan'' att avverkas, troligen i februari.Vems är felet om denna för många skogsarter extremtvärdefulla skog kommer att avverkas ?Felet är i sista hand regeringens som i åretsbudgetproposition föreslår samma låga nivå på anslaget tillinköp av nationalparker och naturreservat /95som under l993/94.Vänsterpartiet anger i sin partimotion till ommiljön att anslagen till reservatbildning skall öka. Ovannämnda exempel är ett typiskt och mycket angelägetprojekt som dessa medel ska användas till.Vänsterpartiet föreslår att ökningar av anslaget skallfinansieras med hjälp av en naturvårdsavgift påskogsprodukter. På så sätt bidrar vi alla till att bevara vårasista rester av sällsynta naturskogar. Den stora volymen påskogsproduktionen gör att avgiften kan vara så låg att denknappt märks i konsumentledet.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om att öka skogsreservatbildningen ochskydda våra sista rester av naturskog.Riksdagen bör också ge regeringen till känna vikten avatt skyndsamt säkerställa reservatbildning av naturskogenpå . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka skogsreservatbildningenoch skydda våra sista rester av naturskog,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt inrättanaturreservat på .