ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K302 · 1994-01-25 00:00:00 — I den politiska debatten har orden etik och politiskaförebilder allt mer lyfts fram. Ett område som ofta, och medrätta, kritiserats, är bruket av offentliga medel i form avstatlig och representation med alkohol.Givetvis finns det goda skäl för att stat och kommunbjuder på förtäring av olika slag, och på olika ''nivå''beroende på situationen. Det finns emellertid blandallmänheten en irritation över att politiker, på det somfaktiskt är deras arbetstid, dricker alkohol på samhälletsbekostnad. Även vid tillfällen som kan ha karaktär av fritid,så bör i vart fall politikern bekosta detta själv.Alkoholkonsumtion är ju f.ö. inte accepterat på någonsvensk arbetsplats , vilket ju också borde gälla dettasammanhang. Det finns dessutom tyvärr flera exempel påatt alkoholism grundlagts genom offentlig representation.I tider när mycket angelägna ändamål på grund av detsvåra ekonomiska läget måste avslås eller vänta, måsteockså politikerna visa sin vilja att prioritera. En alkoholfrirepresentation har i detta sammanhang ett stortsymbolvärde.Riksdagen har beslutat om alkoholfrirepresentation. Det skulle öka trovärdighet i att vihar hälsopolitiska mål för vår alkoholpolitik, om vi också ipraktiken handlade så att vi i offentliga sammanhang hadealkoholfria drycker vid representation. Systembolaget harför övrigt numera ett varierat och uppskattat urval avsådana drycker, och flera av dessa har fått internationellapriser för sin goda smak. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkoholfri representation förstatlig förvaltning och .
mot · GH02K304 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är viktigt att på alla upptänkliga och realistiska sättunderlätta kontakten mellan politiker och väljare. Mångadrar sig för att författa ett brev. Telefonen är detsnabba, enkla och naturliga kommunikationsmedlet för deallra flesta. Men dyrt för dem som måste ringa rikssamtal.Nu finns 020-linjen. Riktnumret täcker hela Sverige.Den som ringer betalar aldrig mer än en markering. riksdag borde erbjudamedborgarna denna service. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar öppna en 020-linje till .
mot · GH02K305 · 1994-01-25 00:00:00 — Ny lokal för fråge- och interpellationsdebatter Varje mötesarrangör vet att valet av lokal spelar stor rollför om en sammankomst blir lyckad eller inte. Ett möte medfemton personer kan bli mycket framgångsrikt om det hållsi en lokal som är avpassad för just femton personer.Förlägger man det i stället till en lokal avpassad för 700personer är misslyckandet däremot oundvikligt.Riksdagens fråge- och interpellationsdebatter försiggårsedan länge i en ödsligt tom kammare. Inte ens den mestinbitne optimist kan tro att det någonsin går att fylla såmycket som en tiondel av kammarens platser under enfrågedebatt. Föreställningen betraktas med all rätt som enangelägenhet för talmannen, frågaren, det svarandestatsrådet, några enstaka särskilt intresserade ledamöter,stenografer och övriga riksdagstjänstemän samt journalisteroch eventuella åhörare på läktaren.Plenisalen är sällsynt illa lämpad för dessasammanträden. Egna bänkar behövs inte för dessa debatter,då voteringar inte förekommer. förslag om attflytta fråge- och interpellationsdebatterna till någon av degamla kamrarna har emellertid inte fått gehör. Möjligen äräven dessa lokaler alltför stora. I samband med att f.d.utbildningsdepartementet nu byggs om för brukborde det finnas möjlighet att inreda ett rum med platserför ett lämpligt antal ledamöter samt åhörare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag attinreda en lokal lämpad för fråge- ochinterpellationsdebatter.
mot · GH02K306 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är viktigt att det språk som används i är såkorrekt som möjligt, inte minst med tanke på att oklarheteri lagar och förordningar, men även i förarbeten och olikaunderlag till beslut, inte skall förekomma. Det språk somanvänds bör vara sådant att gemene man skall kunna följaoch förstå det som de förtroendevalda och derasmedhjälpare ägnar sig åt.Som ett stöd för våra utbildningsanstalter är det också avstörsta värde att massmedier, politiker och tjänstemänanvänder ett språk som står i samklang med undervisningeni svenska.Under senare år har också ett antal vägledande skriftertillkommit, vilka skall vara till stöd bl.a. för oss i ''Svarta listan'' 1988, Riksdagensskrivregler 1990, Myndigheternas skrivregler Ds 1991:58och med samma namn PM 1991:3 från rättschefen vidstatsrådsberedningen, liksom Preliminär Riksdagsordlista1992.I det internationella umgänget är det en självklarhet attvi i de fall det finns internationella gemensamma termeranvänder dessa, liksom att vi vid kommunikationer påfrämmande språk använder deras ord och begrepp.Emellertid förekommer det alltför ofta att det i rentsvenska sammanhang i onödan används främst anglicismer,med andra ord begrepp från den engelska och amerikanskaspråkvärlden. har de vid användandet i vårt landdessutom fått en från ursprungsspråket avvikandebetydelsenyans, vilket snarare kommer att försvåra änunderlätta ordets internationella användning.Uttalet är alltför ofta också sådant att man inte kan varaövertygad om att det är begripligt för dem i vars modersmålordet ingår. Det finns ingen anledning för oss i attbruka ord som ''hearing'',''NGO'' m.fl. när det finnslikvärdiga och för ordets innebörd t.o.m. bättre täckandesvenska termer.Det är ett misstag att tro att en förvanskning av detsvenska språket på något sätt skulle vara till gagn förinternationellt samarbete.De som i och på senare århar arbetat med ovan uppräknade handledningar, bordeockså kunna ta fram, efter en genomgång av riksdagstryckm.m. från senare tid, en vägledning för språkbruket, främsti , men även till hjälp för andra, t.ex. journalister,när det gäller parlamentariska och politiska termer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språklig vägledning.
mot · GH02K307 · 1994-01-25 00:00:00 — har antalet motioner lämnade avriksdagens ledamöter under den allmänna motionstidenökat kraftigt. Vad mängden blir års allmännamotionstid vet vi ännu inte, men de tidigare åren indikeraren mängd mellan 3 000 och 4 000 motioner. Den stora mängden leder till problem iriksdagsarbetet. Så som det har uppmärksammats iRiksdagsutredningen blir det ingen eller kraftigt begränsadtid över för utskotten att göra uppföljnings-,utvärderingsoch mer principiella överväganden.Kring detta motionerande finns ofta en hel del fördomaroch myter. Ofta framställs det i media som ommotionerande bara handlar om att åsamka staten nyautgifter till mindre väsentliga uppgifter. Självklart finns deten del sådana motioner men det finns också ett intresse hosmedia att lyfta upp kuriosa och det som sticker ut frånmängden.Samtidigt kan man inte komma ifrån att många avmotionerna är ett uttryck för missförhållande i lagstiftning,vilja till hushållning med statens ekonomi eller verkligtangelägna reformkrav. De enskilda motionernas inverkanpå det statsfinansiella läget är i det närmaste obefintlig påkort sikt med tanke på att en försvinnande liten andel av deenskilda motionerna bifalls. Det är dock vanligt att enskildamotioner uppmärksammas av partierna och vid ett senaretillfälle kan vägas in i partiernas egna budgetförslag ochdärmed finansieras. På så sätt utgör de enskilda motionernaett värdefullt instrument att kanalisera opinioner in i detpolitiska livet. Den unika fria motionsrätten bör därmedockså bibehållas.Den bör emellertid reformeras. Precis som ovan angesär den stora motionsmängden ett reellt problem.Orsaken till detta är i grunden den allmänna motionstiden.Denna bör därför avskaffas till förmån för en helt frimotionsrätt under hela året.Med dagens system av allmän motionstid uppstår enhysteri utan dess like. Alla ledamöter skall visa upp sig förhemmaopinionen och skriva fler än sina motståndare frånlänet. Därför uppstår också motioner som formellt sett inteberör beslutskompetens, och därföråterupprepas samma motion år med endastmarginella förändringar.Därmed är konsekvensen att ytterst viktiga motioneroch uppslag fritt blandas med mindre viktiga motioner. Allaformella vägar att hindra dessa mindre viktiga motioner ärdömda att också drabba de viktiga och angelägna.I stället bör ändra systemet så attmotivationen att minska antalet motioner ökar. En öppen motionsrätt året runt, kombineradmed ett krav från att ta upp motionen tillbehandling inom exempelvis , borde övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger talmanskonferensen i uppdrag attkomma med förslag till ändringar av motionsrätten ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02K309 · 1994-01-25 00:00:00 — Offentlig registrering av riksdagsledamöternas ekonomiska intressen och uppdrag har statsrådens ekonomiska förhållandeningående granskats av KU, särskilt aktieinnehaven. Detfinns också mycket som talar för att riksdagsledamötersekonomiska intressen bör bli föremål för offentlig insyn.Hälften av ledamöter har styrelseuppdrag iprivata bolag. Många ledamöter har styrelseuppdrag i olikatyper av föreningar. Dessa uppdrag kan ge ledamöternavärdefulla erfarenheter och insikter. kan sådanaarvoderade uppdrag påverka ledamotens oberoende. Ävenuppdrag som inte medför arvodering innebär ändå oftastökad lojalitet visavi organisationen.I första hand är det partierna själva som bör se till attriksdagsledamöterna inte har sådana ekonomiskabindningar att det kan leda till att deras oberoende riskeraratt ifrågasättas av allmänheten. De politiska partierna harsjälvklart intresse av att deras valda representanter skötersina uppdrag på ett förtroendefullt sätt. Detta står inte pånågot sätt i motsättning till en offentlig registrering avriksdagsledamöters ekonomiska intressen.Registrering av parlamentsledamöters ekonomiskaintressen förekommer i ett flertal andra länder, t.ex. ,, . bör uppdra åttalmanskonferensen att tillsätta en utredning med uppgiftatt lägga fram förslag om en liknande ordning som den inorska . Erfarenheterna från regeringensetikgrupps granskning av statsrådens ekonomiska intressenbör också beaktas av en sådan utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar uppdra till talmanskonferensen attutreda frågan om offentlig registrering avriksdagsledamöternas ekonomiska intressen och uppdragenligt vad i motionen anförts om ledamöternas oberoendeställning.
mot · GH02K31 · 1994-01-24 00:00:00 — hmed anledning av förslag 1993/94:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av principbetänkande och förslag om författningsändringar Representationen i parlamentariska organInom finns organ för beredning av ärendensom partierna har inflytande över. Vissa partier ärutestängda från deltagande, vilket innebär att de inte harfull insyn i verksamhet och inte heller hartillgång till den information som utbytes bakom stängdadörrar. Detta är ett förhållande som själv skullekunna ändra på genom att besluta att alla partier, som iriksdagen, är representerade med skall harepresentation i alla parlamentariskt tillsatta organ.Partierna har fått säte i genom val och då ärdet rimligt att väljarnas röst får genomslag även i riksdagensparlamentariska organ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att partier representerade med 4 %i skall ha säte i parlamentariskttillsatta organ.
mot · GH02K310 · 1994-01-25 00:00:00 — Direkt radiosändning av riksdagsdebatterna I riksdagsdebatten speglas och bryts åsikterna hos depolitiska aktörer som regerar landet eller söker väljarstödför att överta regeringsansvaret. Kammaren är därför detviktigaste forat för den politiska debatten i och encentral del av den svenska demokratin.De ärenden som diskuteras i kammaren spänner överhela det politiska fältet. En del frågor tilldrar sig allmänuppmärksamhet. Andra är kanske främst av intresse förnågon mindre grupp men kan för denna vara mycketbetydelsefulla.Debatten i når allmänheten via media. Dessaprövar, ofta med stor omsorg, vad som kan vara av särskiltvärde för dem att föra vidare till sina respektive läsare,åhörare och tittare. Genom sin informationstjänst sökerriksdagen underlätta för media att fylla sina viktigauppgifter i dessa avseenden.Medborgarnas möjligheter att själva direkt ta del avdebatten är mera begränsade. De som är i kanfå plats på åhörarläktare och de som så önskarkan också mot en avgift prenumerera på riksdagenssnabbprotokoll. Undantagsvis sänds också särskilt viktigadebatter av stort allmänt intresse direkt i radio och TV.Enligt vår uppfattning vore det värdefullt för förståelsenav och respekten för den representativa demokratin ommedborgarna fick möjlighet att också direkt -- dvs. utansovring och bearbetning av media och fördebatten -- själva ta del av det som sägs i kammaren ochnotera talarnas tonfall och engagemang i anföranden ochrepliker. Det skulle ge medborgarna ökad insyn i deparlamentariska arbetsformerna och sannolikt också bidratill en större stringens i debatten i kammaren.I flera länder, däribland , Nya Zeelandoch , sänds parlamentets debatter regelmässigt iradion. Det kan också nämnas, att bl.a. Stockholmsnärradio och radio direktsänder huvuddelen avdebatterna från sammanträdena med respektivekommunfullmäktige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag attutreda förutsättningarna och kostnaderna för utsändningper radio av debatterna i kammaren så att många ochefterhand allt flera medborgare själva direkt skall kunna tadel av det som sägs och avhandlas i .
mot · GH02K311 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetet i har blivit alltmer intensivt.Bundenheten till och ökarständigt. Det märks mycket tydligt, när man diskuterar dennuvarande arbetssituationen med f.d. riksdagsledamöter,som var med på 1960- och 1970-talet.Många riksdagsledamöter har bristande erfarenhet frånarbetslivet. De har rekryterats direkt efter studierna viapolitiskt arbete i partikanslier eller viaombudsmannatjänster i politiska eller fackligasammanhang. De saknar ofta vardagskunskaper om hursamhället fungerar. Det är allvarligt. Även de som har bredoch varierad yrkesbakgrund och som arbetat politiskt ikommunpolitiken i styrelser och nämnder med meravardagsnära och konkreta frågor märker tämligen snart hurkontakten med väljarna på hemmaplan blir sämre.I olika sammanhang har detta problem under senare åruppmärksammats. Ett förslag som framförts är att starktbegränsa antalet gånger som riksdagsledamoten skullekunna omväljas. Vi delar ej den åsikten. Enligt våruppfattning är det partimedlemmarna vid nomineringen tillriksdagslistan och väljarna på valdagen, som skall haavgörandet i sina händer. Därför måste andra lösningarprövas för att riksdagsledamöterna skall kunna bibehållaoch i många fall öka sina kunskaper om samhällets vardagoch fortsätta att känna närhet till medborgarna. För mångariksdagsledamöter, som rekryterats direkt via studier ochpolitiskt arbete utan att ha upplevt yrkesliv och samhälletsvardag, borde det vara både en rättighet och en skyldighetatt skaffa sig en bred erfarenhet av och ingående kunskaperom hur samhällslivet fungerar.Förslag: Under tredje mandatperioden skall ledamotenberedas möjlighet till ett arbetslivsår. Arbetslivsåret skallplaneras mycket noga. En individuell utbildningsplan skallutarbetas i samråd med ledamoten. Det skall ställas myckethöga krav på att ledamoten utnyttjar arbetslivsåreteffektivt. Även om det är allra viktigast att skaffa sigvidgade erfarenheter från det direkta samhällslivet, börledamöter, som inte hann slutföra sina studier helt innan detpolitiska engagemanget tog överhanden, ges möjlighet attunder arbetslivsåret slutföra sin utbildning. Vad beträffarekonomiska förmåner under arbetslivsåret, bör i stort settde bestämmelser kunna gälla som tillämpas i utbildnings-och arbetsmarknadspolitiska sammanhang. En annanmöjlighet är att tillämpa bestämmelsen om inkomstgarantienligt Lag om ersättning m.m. till riksdagsledamöter (23 §). Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos talmanskonferensen begär förslag omarbetslivsår för riksdagsledamöter i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GH02K312 · 1994-01-25 00:00:00 — Vid genomgång av bilaga 16 till budgetpropositionen1994 vill vi som tidigare framhålla att det är angeläget attRiksdagen och myndigheter underkastassamma hårda sparbeting som gäller för statliga myndigheteroch bolag.Vi föreslår därför, att under A 5, Riksdagensförvaltningskostnader, att förslaget på reduceras till 230 000 000 kronor.Vidare föreslår vi under B 2 revisorer attanslagshöjningen till utgår och att manunder 1994/95 arbetar med ett oförändrat anslag på . Orsaken till denna nedskärning är attRiksdagen innan förstärkningar göres bör utreda hurRiksdagens revisionsverksamhet skall bedrivas och hureventuellt samarbete med RRV skall organiseras. Vidaregäller det att besluta om på vilken kvalitetsnivårevisionsarbetet skall läggas, vilket också medför att manmåste specificera kraven på de ledamöter, som arbetar medrevisionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till förvaltningskostnader /95 anvisar ,2. att till revisorer för budgetåret1994/95 anvisar oförändrat anslag eller således 11 651 000kr.1
mot · GH02K313 · 1994-01-25 00:00:00 — Fullsatt RiksdagI fattas viktiga beslut av förtroendevalda. Detär viktigt att så många som möjligt av de förtroendevaldadeltar i besluten.Vissa ledamöter är mer frånvarande än närvarande(fysiskt) då beslut fattas i kammaren. Detta är naturligtvisinte tillfredsställande. En primär uppgift för enriksdagsledamot måste vara att delta när de formellabesluten tas.Frånvarostatistik vid voteringar hösten 1993Antalet voteringar totalt, 265 stycken.nNamnFrånvarotillfällenFrånvaro i procentGunnar ()18570 %Ingvar ()15257 %Ian (nyd)259 %Dan (nyd)21 %Med nuvarande ordning är det inte möjligt att inkallaersättare om ledighet eller sjukdom är mindre än 30 dagar.För partier som inte kan deltaga i kvittningssystemet, pågrund av att blocktillhörighet saknas, är det förstås extrakänsligt. Det är inte rimligt att man inte kan inkallaersättare vid allvarlig sjukdom emedan andra ledamöternästan aldrig är där.I lägen när besluten hänger på några få röster är detockså viktigt att tillfällig sjukdom inte skaparhasardmoment vid voteringarna.Därför bör systymet med ersättare ändras så attpartiernas representation vid voteringarna säkras även vidfrånvaro kortare än 30 dagar.Grundprincipen måste vara att är samlad närbesluten fattas. Vid kortare tids sjukdom måste ersättarekunna inkallas. Voteringarna skulle kunna komprimerasoch ske på vissa fastställda tider. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring iriksdagsordningen att det blir möjligt att inkalla ersättareäven vid kortare tids sjukdom samt vid uppdrag på annanort.
mot · GH02K315 · 1994-01-25 00:00:00 — Bestämmelserna om särskilda inlägg av statsråd äroklara. Grundlagsberedningen synes ha avsett attstatsrådens rätt till särskilda inlägg skulle vara enmotsvarighet till ledamöternas replikrätt. Dennauppfattning stöds av att statsrådens rätt till särskilda inlägg iriksdagsordningen har försetts med tillägget ''för att bemötaannan talare''. I praktiken har ett statsråds kortare inlägginte betraktats som replik utan genomgående som etthuvudanförande. Detta har tidigare inte varit förenat mednågra olägenheter men har i samband medskilda rekommenderade debattregler föranlett problem.För att råda bot mot rådande osäkerhet vid hanteringenav statsrådens yttranderätt föreslås följande huvudregler.För ett statsråd som föranmäler sig till en debatt gällerliksom för ledamöterna ingen särskild tidsbegränsning.Ett statsråd som inte har föranmält sig kan få ordet förett eller flera särskilda inlägg . Varje sådantinlägg betraktas som ett huvudanförande.I övrigt har statsråden rätt till replik i huvudsak enligtsamma regler som gäller för ledamöterna. Dock börstatsråden alltid få avsluta ett replikskifte, vilket medför attstatsråden ibland får rätt till tre repliker. Detta blir fallet närett statsråd begär replik på en ledamots anförande.Däremot blir det liksom två repliker från varderahållet vid replikskiften på ett statsråds anförande.Någon gång kan det vara svårt att avgöra om statsrådetbegär ordet för ett särskilt inlägg eller för en replik. Bortsettfrån att statsråden i allmänhet går fram till talmannen närhan/hon vill ha ordet för ett särskilt inlägg, så lär det oftastframgå av sammanhanget vad statsrådet avser. begär ordet efter en talare från oppositionen ärdet naturligen fråga om replik. Om ordet begärs efter enföreträdare för ett regeringsparti gäller begäran ett särskiltinlägg. I sista hand avgör statsrådet om det är fråga om ettsärskilt inlägg.Statsrådens inlägg kallas i RO ibland ''kortare'' inläggoch ibland ''särskilda'' inlägg. Eftersom ett inlägg på 10minuter inte är påtagligt kort, föreslås att inläggen ifortsättningen betecknas som ''särskilda inlägg''.Föreskriften i tilläggsbestämmelsen 6.1.3, som gällerstatsrådens yttranderätt i interpellationsdebatter, bör ocksåändras. Sista stycket i denna paragraf bör ersättas av enbestämmelse, som innebär att statsrådet alltid har rätt tillsista ordet i debatten.I bilaga till denna motion lämnas de förslag till ändringari riksdagsordningen som motionen föranleder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anta det i bilaga till denna motionintagna förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen.
mot · GH02K33 · 1994-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 I regeringens proposition 1993/94:105 föreslås underandra huvudtiteln att särskilda medel skall avsättas för stödtill partier för information till invandrarna.Det är självklart att de politiska partierna skall kunna geinformation års val till röstberättigadeinvandrare. Det är också angeläget att invandrarna erbjudsatt studera vår demokratis villkor och de politiskapartiernas profilfrågor på ett så objektivt sätt som möjligt.Inför de allmänna valen 1991 anvisade totalt10 till en särskild studiekampanj istudieförbundens regi i syfte att öka invandrarnasvaldeltagande.Vi har uppfattat, att det var en framgångsrik metod ochatt studiekampanjen gav de deltagande invandrarna godaförutsättningar att självständigt göra sitt val.Vi föreslår att -- liksom inför föregående val --ger studieförbunden möjlighet att ordna studiekampanjinför valet och att särskilda medel reserveras härför.Vi föreslår att -- samma belopp sominför valet -- bör anslås till detta ändamål och attmotsvarande medel får bestridas från anslaget Allmännaval. Detta bör ge regeringen till känna.Det särskilda anslaget motiveras av att verksamhetenskall bedrivas vid sidan av studieförbundens ordinariestudiecirkelarbete och att deltagaravgifter ej skall tagas ut.Anslaget bör fördelas på studieförbunden avFolkbildningsrådet efter ansökan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att från anslagetAllmänna val reserveras för en särskild studiekampanj istudieförbundens regi i syfte att öka invandrarnasvaldeltagande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att får iuppdrag att fördela anslaget.