mot · GH02Ub695 · 1994-01-25 00:00:00 — Universitet och högskolor hyr regelmässigt sina lokalerav . Det gör det möjligt attstämma av schablonen för beräkning av lokalkostnader, dens.k. lokalpengen, mot de avkastningskrav etc. sombestämmer lokalbolagets kostnader. Skillnader mellankostnadshyror i nybyggda och äldre hus kan jämnas ut vidomvandling till marknadshyror i Statliga Akademiska HusAB:s fastighetsbestånd. På så sätt blir lokalkostnadernaplaneringsbara för de enskilda lärosätena i stället för attvara beroende av tillfälligheter som byggnadsår och dyl.För högskolan i /förhyrdeByggnadsstyrelsen åren 1990--1991 lokaler pålångtidskontrakt i för ändamålet av enskildafastighetsföretag uppförda byggnader. Avtalen, som ivederbörlig ordning godkänts av regeringen, löper på 15 år.Högskolan i /är därigenom inte bara ensamom att ha hela sin verksamhet i externt förhyrda lokaler.Lokalerna kom också till stånd när kostnaderna var somhögst.Den lokalpeng som beräknas på Statliga AkademiskaHus AB:s genomsnittskostnader är därför otillräcklig för atttäcka högskolans lokalkostnader. Skillnaden är ca 4miljoner kronor , den tillfälliga ''kudden'' på en miljonkronor frånräknad. Beloppet, som är helt marginellt istatsbudgeten, har mycket stor betydelse för högskolansdel. Det illustreras bäst med påpekandet bristen ikostnadstäckning på lokalsidan motsvarande hela detanslag högskolan får för forskningsfrämjande åtgärderunder anslaget E 12.Detta är oacceptabelt. Beslut av lokalansvarigmyndighet och regeringen kan inte tillåtas få sådanakonsekvenser för en enskild högskola i ett nyttanslagssystem. Det finns två sätt att lösa problemet. Detena innebär att högskolan i /tilldelas ettextra anslag som täcker skillnaden mellan schablon och denverkliga kostnaden. /95 erfordras avrundat 4miljoner kronor. Det andra sättet innebär att förvärvar de två fastigheterna i Falunoch och bestämmer högskolans hyror på sammasätt som för övriga lärosäten.Det andra sättet är att föredra. Inga särarrangemangbehövs för högskolan i /. Högskolan fårsamma möjligheter som andra enheter att arbetakonstruktivt med lokalerna som en planerbar komponent ibudgeten i stället för att ha dem som en fast kostnad förmånga år framåt. Därmed uppfylls syftet med det nyaanslagssystemet även för denna högskola.I högskolepropositionen till vårriksdagen förordadeutbildningsministern att förskollärarutbildningen vidhögskolan i /skulle läggas ner.Förändringen, som i huvudsak genomförs, innebär attden utbildningskapacitet som speciellt lockar kvinnligastuderande minskat i regionen. Detta är olyckligt frånjämställdhetssynpunkt, särskilt i en region med så utprägladteknik- och industritradition som Dalarna.Högskolan bör därför ges möjligheter att bygga ut andrautbildningar med profiler som kan kompensera bortfalletoch bidra till att öppna nya yrkesområden förkvinnor. Bl.a. bör manegementutbildning för kvinnorkunna bidra till att fler kan starta och driva företag. Teknikmed inriktning mot kretsloppssamhällets behov tror viskulle locka fler kvinnor in i teknisk utbildning. Vad som behövs är fler utbildningsplatser.Högskolan har i sin anslagsframställning bedömt attutbildning motsvarande 335 helårsstudenter skall kunnaanordnas vid högskolan för budgetåren 1994/95 och1995/96, utöver det som anges i budgetpropositionen.Med vetskap om den låga utbildningsprofil som Dalarnahar, den arbetslöshet som råder och det faktum att de nyajobb som skapas kräver högre utbildningar än tidigare, ärdet ur utbildningspolitisk men också ur regionalpolitisksynvinkel nödvändigt med en utökning av antaletutbildningsplatser vid högskolan i /. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en snabb lösning avlokalkostnadsproblemet vid /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligareårsstudieplatser.