mot · GH02A413 · 1994-01-25 00:00:00 — Regionalpolitiska åtgärder för län län har stora problem att lösa både på kort ochlång sikt. Den mycket höga arbetslösheten är bådestrukturellt och konjunkturellt betingad. Analyser påvisaratt det strukturella inslaget är så stort attarbetslöshetsproblemen inte mer än till en del komer attlösas av en ny högkonjunktur.Hotbilder om ytterligare kraftiga nedskärningar finnsbåde inom industri- och tjänstesektorerna. Mångasmåföretag är hotade både av en alltför svag efterfrågan ochett dåligt fungerande kreditsystem.Arbetslösheten i siffror framgår av nedanstående tablå.Andel arbetslösa, under utredning samt i åtgärderrelaterat i procent av befolkningen 16--i ländecember 1993ProcentAskersund14,2Kumla11,3Laxå13,5Hallsberg12,8Karlskoga16,2Degerfors15,0Lindesberg15,4Hällefors20,0Kopparberg19,7Nora13,5Örebro13,7Summa T-län14,3Jämfört med riket är arbetslösheten i länet 1,5-2 procenthögre. Särskilt besvärlig är den arbetslöshet som drabbarungdomar. I , , ,, och kommuner är mellan 30och av ungdomarna utanför den ordinariearbetskraften.Den nuvarande mycket höga arbetslösheten, somriskerar att öka på grund av fortsatta strukturellaförändringar, kräver kraftfulla arbetsmarknadspolitiskainsatser och att tillräckligt med resurser ställs tillförfogande.Vi vill med skärpa påpeka att erforderliga resurser måstetillföras länsarbetsnämnden, så att alla ungdomar sombehöver får ta del av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Enaktiv åtgärd för ungdomarna är oftast att erbjudakompletterande utbildning. De flesta ungdomarna harredan gymnasieutbildning. Möjligheterna att mer aktivtköpa utbildningar från högskolan, som ger högskolepoängtillsammans med utbildningsbidrag till ungdomarnasförsörjning, bör prövas. På så sätt skulle de stora beloppsom satsas på utbildning göra mer nytta och bidra till attockså stärka konkurrenskraft.En annan utsatt grupp är de långtidsarbetslösa. Med denlåga efterfrågan på arbetskraft och den höga arbetslöshetsom råder kommer antalet långtidsarbetslösa att öka. Detär synnerligen angeläget att länsarbetsnämnden tillförsmedel så att dessa personers möjligheter till utbildning ellerberedskapsarbete tas till vara. Det skulle vara en skam omlångtidsarbetslösa hänvisas till socialhjälp, därför atttillräckliga resurser ej ställs till förfogande förarbetsmarknadsmyndigheterna.StrukturpolitikStora delar av inland har en näringsstruktursom består av företag inom s.k. mogna branscher. Typiskaför dessa är att forskning och investeringstakt är för låg.Däremot är uppköp, samgåenden och nedläggningar avproduktionsenheter vanlig. Detta gäller t.ex. förstålindustrin och de verkstadsindustrier som är relateradetill denna. Resultatet av detta har blivitsysselsättningsproblem, för låg investeringstakt och för fåföretag inom tillväxtbranscher.För att öka konkurrenskraften för inrebehöver strukturpolitiken aktiveras. Den bör ta vara påvarje orts eller regions naturliga fördelar. Dessutom börsamhällets infrastrukturinvesteringar styras mer effektivt.I den långsiktiga uppbyggnaden att förnya denekonomiska basen och skapa tillväxt måste nya ochannorlunda åtgärder prövas i kombination medtraditionella insatser för näringslivsutveckling.Ett program har arbetats fram inom län somskall utgöra avstampet för den regionala utvecklingen ochleda till ökad tillväxt. Programmet, Nya möjligheter förÖrebro län, syftar till att ta tillvara regionens naturligamöjligheter och att i samverkan med olika aktörer stimuleranya ekonomiska utvecklingsprocesser.Som ett minimum bör en strukturpolitik, byggd på ettprogramtänkande enligt ovanstående, omfattakommunikationer, utbildning, näringslivsfrågor ochregionalpolitik. I det följande tas vissa betydelsefulla frågorupp om vad strukturpolitiken för län bör omfatta.KommunikationerÖrebro län har ett utomordentligt bra transportläge. Detkan beskrivas på flera sätt. Ett är att Sverigesbefolkningsmässiga tyngdpunkt ligger i länet.Vad som krävs framöver är att statsmakten sammantageti sin planering för de olika kommunikationssätten genomfören utbyggnad så att väg, järnväg och flyg kan användas påett optimalt sätt tillsammans. För det behövs en planeringöver den ansvarsnivå som de skilda kommunikationsverkenhar. En sådan infrastrukturuppbyggnad kommer väsentligtatt bidra till regionens och länets framtida konkurrenskraft.Näringslivet kommer i så fall att få sådanaramförutsättningar och den önskade förnyelsen kommer tillstånd som länets naturliga konkurrenskraft tas tillvara.Inom järnvägsområdet går stora godsstråk genom länetoch är en viktig knutpunkt både för person- ochgodstrafik. Med de beslutade Mälar- och Svealandsbanornaknyts en rad större orter i Mälar- och Hjälmarområdenasamman. En utbyggnad av detta system bör syfta till attfortsätta dessa banor västerut över och Karlstadtill . Ett utredningsarbete har påbörjats. För attåstadkomma samverkan mellan trafikslagen är dragningentänkt att ansluta till . På så sätt kan flygetfå ett större upptagningsområde och kapaciteten påjärnvägssträckningen användas bättre.Inom län med omnejd finns flera flygplatser.Örebro flygplats är stadd under stark utveckling. Dess lägemed nära anslutning till såväl E20, E18 somBergslagsdiagonalen/Askersundsleden samt en kommandeNobelbana gör den lämplig att betjäna ett betydandeomland. , under förutsättning att samtligakommunikationsslag samordnar sina investeringar, börflygplatsen ha underlag för en betydande utlandstrafik.UtbildningPå sikt är en av de viktigaste faktorerna för en regionskonkurrenskraft invånarnas kompetens och förmåga och dåär givetvis utbildningsnivån en nyckelfråga.Sveriges högskolor och universitet som har fastaforskningsresurser är i huvudsak förlagda till kusterna. Förinlandet innebär detta betydande nackdelar. Närheten tillkvalificerad utbildning ökar benägenheten att påbörjasådan. Det har också visat sig att de som genomgåtthögskoleutbildning har en tendens att vilja stanna kvar påhögskoleorterna och söka sin utkomst där. Den nuvarandelokaliseringen av universiteten medför en ''brain-drain'' avSveriges inland.Högskolan i är en av de största högskolorna vidsidan av universiteten.Vad som är mest angeläget är att den tekniskautbildningen förstärks så att den påbörjadecivilingenjörsutbildningen, som genomförs med högskolani , kan permanentas samt att högskolan får fastaforskningsresurser och också kan ge forskarutbildning. Enstudie av förutsättningarna för etablering av ytterligare enteknisk högskola i landet bör omfatta såväl möjligheternatill utveckling av samverkan mellan högskolan ochuniversitetet i runt civilingenjörsutbildningensom möjligheterna att etablera en ny teknisk i Örebro.I sammanhanget vill vi påpeka att forskningen vidhögskolan redan är betydande, trots att man saknar fastaforskningsresurser. Inte minst det professorsprogram, somhögskolan nu genomför tillsammans med Uppsalauniversitet, har visat Örebrohögskolans vilja och förmågaatt aktivt medverka i forskarsamhället. har potential att erbjuda ytterligareplatser i högskoleutbildning. Detta avser såväl ingenjörs-som civilingenjörsutbildning tillsammans med bl.a.universitetet i liksom lärar- och övriggrundutbildning. Vi vill understryka betydelsen av attprövningen av högskolans möjlighet att gesexaminationsrätt för grundskollärarutbildning 1--7 samtspeciallärarutbildning inte fördröjs.Med hänsyn till det allvarliga arbetsmarknadsläget ochdet stora antalet sökande till högskoleutbildning i länet börriksdagen redan nu fastslå att högskolan skall tilldelasresurser, som ger utrymme för en volym motsvarande lägst200 ytterligare studerande vid högskolan. Regeringen bördärtill i kompletteringspropositionen återkomma medförslag om ytterligare högskoleplatser vid iÖrebro hösten 1994.RegionalpolitikFör att få en väl fungerande regionalpolitik måste en radpolitikområden samspela, som har betydelse avstrukturpolitik för kommunikationer och utbildning.Kommunerna , , ,, , samt norra delen avLindesbergs kommun (och Romsbergsförsamlingar) ingår alla i länets s.k. halvmånebälte.Gemensamt för dessa är branschensidighet och att derasnäringsliv har sitt ursprung i bergshanteringen. Tillkomstenav nya företag har inte alls räckt till för att kompensera förde arbetstillfällen som gått förlorade. Den process vi talarom här förstärks naturligtvis under en lågkonjunktur, meni grunden är det fråga om en strukturell och långsiktigprocess. Om man analyserar traditionella variabler sombefolkningsutveckling och arbetslöshet, som brukar liggatill grund för stödområdesindelning, visar detta att samtligakommuner inom halvmånebältet bör ingå i stödområdet. Det finns ett stort antal regionalpolitiska stöd somföretagen i en region kan utnyttja. finns mångaolika aktörer som kan ge stöd för ibland sammaverksamhet. Analyser från bl.a. visar att stödenofta är avgörande för utvecklingen i de regionalpolitiskastödområdena. Ett stort värde borde ligga i, inte minst ureffektivitets- och kostnadssynpunkt, att samla hanteringenav alla stöd hos en regional aktör.I län finns, som tidigare nämnts, ett program förden regionala utvecklingen syftande till att skapa bättreförutsättningar att öka tillväxten.Inom län finns förutsättningarna att pröva ettsamlat och förenklat hanterande av samhällets stöd tillföretagen genom att utse länet till ett försökslän förotraditionellt utnyttjande av de regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska resurser som kan ges i länet.Utgångspunkten bör vara att det från central nivå endastfastläggs vilken medelssumma som finns tillgänglig förföretagen i regionen och sedan överlåts till att,inom angivna ramar men med friare val av vilken typ av stödsom ges, hantera stöden till företagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillväxt och ökadkonkurrenskraft i län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erforderliga medel ställs tillförfogande för ungdomsarbetsplatser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ungdomar bör ges möjlighetatt bedriva högskolestudier i form avarbetsmarknadsutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erforderliga medel ställs tillförfogande för långtidsarbetslösa,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktur,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tilldelasresurser motsvarande ytterligare 200 nybörjarplatserfr.o.m. samt att därutöver ytterligare platser tillhögskolan prövas i kompletteringspropositionen,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknisk utbildning i ,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samtliga kommuner i det s.k.halvmånebältet, dvs. , , ,, och , skall ingå i stödområde,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att län bör utses till ettfrilän för samordning och för otraditionellt utnyttjande avde olika stöd i en region som företagen kan utnyttja.