mot · GI02U24 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen beslutssituationProposition 1994/95:19 avses, enligt löften av samtligariksdagspartier, inte reellt avgöras genom sedvanligriksdagsbehandling, utan genom en folkomröstning. Omfolkomröstningen utfaller med nej-majoritet draspropositionen tillbaka och blir således inte föremål förvidare riksdagsbehandling. Om folkomröstningen utfallermed ja-majoritet kommer propositionen att behandlas.Men möjligheten för att ändra i enskildheter bliri praktiken ytterst begränsad i ett läge där pga enja-seger i folkomröstningen anser sig förpliktad att antapropositionens huvudyrkanden, däribland medlemsavtaletoch lagförslaget. I varje fall torde inte kunnaändra i någon del som är fastlagd i EUs traktat eller s ksekundärrätt eller i det undertecknade medlemsavtalet.Endast i den mån något i propositionen berör förhållandendär också efter ett EU-medlemskap behållersuverän rätt att besluta torde motionsyrkande ha ensteoretisk möjlighet att bifallas.I det följande framför de Gröna kritik motviktiga punkter i propositionen och mot effekterna av ettEU-medlemskap. Vidare följer en beskrivning avMiljöpartiet de Grönas sammanfattning av nej-alternativetsinnebörd.Vi har avstått från att ställa formella yrkanden omändring i medlemsavtalet eller i EUs rättsregler eller i dendel av lagförslaget som är en nödvändig konsekvens av EU-medlemskap. De yrkanden som ställs är dels således, närdet gäller situationen efter en ja-seger, sådana som kanbeslutas av riksdag trots EU-medlemskap, delssådana som vid en nej-seger har anknytning till Miljöpartietde Grönas alternativ till medlemskap.Principer för folkomröstningenMiljöpartiet de Gröna, som är motståndare till svensktEU-medlemskap, har på ett tidigt stadium krävt beslutandefolkomröstning i EU-frågan.Därför är det välkommet att en folkomröstning nu fåravgöra frågan om EU-medlemskap.Miljöpartiet de Gröna vill dock uttala stark kritik iföljande avseenden:Folkomröstningen borde ha ägt rumtidigare, redan före inlämnande av medlemsansökan.Folkomröstningen borde ha varit beslutande och inte enbartrådgivande.Folkomröstningen borde ha gällt denprincipiella frågan om medlemskap i och inte enbartEU-medlemskap på de villkor som föreligger imedlemsavtalet.Folkomröstningens förtryckta valsedlarborde ha haft endast två valmöjligheter, ja eller nej; desärskilda valsedlar med tryckt rubrik ''blank röst'' borde inteha tillhandahållits.Spelregler för folkomröstningenTyvärr visar erfarenheten att regeringen inte varitkapabel att skilja på sin roll som oväldig företrädare förstatsmakten och sin roll som företrädare för ja-sidan ifolkomröstningen. Ett stort antal konkreta fall av flagrantmaktmissbruk har skett, vilka i något fall redan föranlettanmälan till konstitutionsutskottet.Regeringen harvisserligen delat ut bidrag till de organiserade ja- resp. nej-sidorna på lika villkor. Men regeringen har inte vidtagitnågra åtgärder för att balansera nej-sidan för deekonomiska resurser som kommit ja-sidan tillgodo bl agenom näringslivets massiva stöd till ja-sidan. De reglersom gäller för partifinansiering har inte heller upprätthållitsinför EU-omröstningen.Regeringen har inte ansträngtsig för att upprätthålla opartiskhet i den officiellainformationen. Istället har UDs handelsavdelning skickat uttvå hushållsbroschyrer som utgörs av ja-propaganda. Dethade varit rimligt att regeringen insett att ingen trovärdigopartisk ''information'' kan utfärdas av någondera avsidorna och därför avstått från förment ''objektiv''information för egen del och istället dels sprittoretuscherade originaltexter, dels gett de båda sidorna likamöjlighet att komma till tals. Så borde t ex varje väljare somså önskar ha kunnat få ett eget gratisexemplar avUnionsfördraget, på samma sätt som skedde i Danmark1992.Regeringen har vid sammansättningen av de s kkonsekvensutredningarna inte dragit sig för att fylla demmed en överväldigande majoritet av EU-anhängare, vilketefter nej-sidans välgrundade protester nu gjort demvärdelösa som information. Också grupper utan förbindelsemed nej-sidan, t ex , har heltunderkänt konsekvensutredningarna som källa till sakliginformation. Istället kunde man gjort som sker iForskningsrådsnämndens serie Källa, där motsatta sidortillåts framträda med maximal saklighet, varpå en opartiskvetenskapsman gör ett försök till vetenskaplig ''medling''.Också andra metoder för att försöka förmedla relevant ochintressant information på ett pedagogiskt sätt kundeprövats. Istället valde regeringen att missbruka sinmaktställning och ensidigt agera som part för ja-sidan.Miljöpartiet de Gröna konstaterar därför att om nej-sidan vinner den 13/11 är det trots mycket avancerade utslagav maktmissbruk från regeringmaktens sida.Proposition 1994/95:19 -- gemensamsocialdemokratisk/borgerlig ja-linjeInnebörden av ett EU-medlemskap är ett och detsammaoberoende av vilken regering har vidmedlemskapets ingående. Det är exakt samma tjugo EU-grundlagar (traktat) som blir grundlagar också för ,exakt samma ca 16.000 rättsregler som kommer att juridisktgälla också i Sverige.Trots detta har det i debatten från socialdemokratiskthåll hävdats att det skulle föreligga en skillnad mellan ett''borgerligt EU-medlemskap'' och ett ''socialdemokratisktEU-medlemskap''.Föreliggande proposition innehåller, utöver bilagornamed en del av de texter som blir svensk lag vid ettmedlemskap, också en beskrivande och kommenterandedel som är full av förvrängningar av elementära EU-faktaoch uppseendeväckande hyllningar till politiskaförhållanden i EU-systemet som normalt brukar förknippasmed borgerlig, t o m nyliberal högerpolitik.Mot den bakgrunden hade det, trots EU-medlemskapetsjuridiska oberoende av svenska regeringsförhållanden, intevarit onaturligt om den nya socialdemokratiskaenpartiregeringen hade valt att återkalla proposition nr 19för att istället lägga fram en egen EU-proposition med sinaegna bedömningar av innebörden av EU-medlemskap.Miljöpartiet de Gröna anser att det faktum att densocialdemokratiska regeringen valt att istället som sin egenvidhålla proposition nr 19 inför utgör ett bevis föratt det bara existerar en enda ja-sida, ett enda sorts EU-medlemskap.Bifall till proposition 1994/95:19 = erkännande av Bildt-regeringenEn ja-seger den 13/11 skulle alltså leda till att riksdagenbifaller proposition nr 19, dvs en proposition som utgör endiger sammanfattning av den borgerliga regeringenssamhällssyn. Det betyder att den borgerliga regeringenredan mindre än två månder efter förlusten avregeringsmakten får fullständigt erkännande genomriksdagens bifall till den, enligt bl a bedömning,viktigaste av alla de propositioner den framlagt under sinaår vid makten.EU-medlemskap -- inget smörgåsbordBeteckningen ''förhandlingar'' på samtalen mellanSverige och EU är missvisande eftersom den skapar intryckav att två likvärdiga parter förhandlat i form av tagande ochgivande och att resultatet utgör en kompromiss. Faktum äratt ''förhandlingarna'' endast handlat om när, hur och i vilkaformer skulle anpassa sig till , intealls om att EU skulle anpassa sig till regelverk.EUs chefsförhandlare, , gör följandesammanfattning: ''De tillträdande länderna har utanpermanenta undantag accepterat detta (EUs) regelverkinklusive Unionsfördraget. De har inte bara bekräftat ochgodkänt våra fördragstexter och lagar, utan också de måloch målsättningar som vi själva har fastställt för kommandeår.'' Alltså: total svensk anpassning till EUs regelverk.Miljöpartiet de Gröna anser att regeringen inte på ettkorrekt sätt har informerat svenska folket om attinnebörden av EU-medlemskap är total svensk anpassningtill . Istället skapas intryck av att är ett smörgåsbord som kan vraka ochvälja ifrån. Så är alltså inte fallet.Juridiskt spel för att dölja förhandlingsbakslagI en del särskilt känsliga fall har regeringen försökt döljaallvarliga svenska förhandlingsbakslag genom ett juridisktspel, vilket påtalats av flera juridiska remissinstanser.I ettpar fall har förmått enskilda EU-kommissionäreratt i brev uttala sig på ett sätt som kan tolkas som bifall tillsvenska krav. Det gäller kollektivavtalen ochSystembolaget. Men det är uppenbart att sådana brev intealls har samma juridiska giltighet som avtalstexten.Inågra fall har företrädare gjort ensidigadeklarationer inför EU, till exempel omoffentlighetsprincipen, säkerhetspolitiken, EMU. Dettatolkas av regeringen som en garanti för att den svenskasynpunkten har tillgodosetts eftersom EU inte ''sagt emot''.Det är naturligtvis fel. EU har ingen anledning att formelltmotsäga ensidiga deklarationer om de inte också framförssom formella krav i förhandlingarna.EU förvandlar till utkantslänEU-propositionen bekräftar att ett EU-medlemskap äroerhört mycket mer omfattande än något annatinternationellt avtal någonsin ingått, inbegripetEES-avtalet.EES-avtalet omfattar på sin höjd 2.000 av EUs 16.000rättsregler. är tillåtet enligt svensk grundlagmedan EU-medlemskap förutsätter grundlagsändring.EES-avtalet utgör bara en bråkdel av ett EU-medlemskap,kanske 10---- det lär var och en som jämför medEU-propositionen snabbt inse.EU-medlemskap strider alltså mot grundlagen ochförutsätter grundlagsändring. Den omfattandeinnehållsförteckningen visar att inget samhällsområdeslipper direkta ingrepp från EUs sida.Enligt propositionen är EU inte någon statsbildning (s36). Men enligt statsvetenskapliga definitioner är EU redanmer integrerat än en konfederation (statsförbund). Ochmålsättningen att skapa en fullfjädrad union=förbundsstatär uppenbar genom Maastrichtfördraget.En talare i debatt -94 frågade: ''Varför inte kalla kommissionen för regering? ''En annan betonade nödvändigheten av en verklig EU-regering. En rapport från främsta politiskakonsultfirma föreslår i samma andaatt kommissionen ska bli embryot till en regering.Sverige tar vid EU-medlemskap det avgörande steget iriktning mot att förvandla sig självt från suverän stat tilldelstat eller län i utkanten av en stormaktsunion. Detta kanman gilla eller ogilla, men inte ärligt förneka.Sveriges påverkan marginellPropositionen hävdar att genom EU-medlemskap på ett avgörande sätt skulle kunna påverkaEuropas framtid. Detta är missvisande och bygger på ettönsketänkande som inte tar hänsyn till den utveckling sompågår inom EU.Ingenting tyder på att EU tänker låta lägga omEUs kurs. Premiärminister uttalade i Le Figaroden 31/8 att ''struktur skall innehålla en centralhomogen kärna som huvudsakligen består av ochTyskland''. Det tyska regeringspartiet publiceradedagen efter ett program som instämmer i detta och fastslåratt '' den fasta kärnans kärna utgörs av ochFrankrike''. När det gäller röstetal i rådet föreslås i CDU-programmet en ökad proportionalitet mellaninnevånarantal och röstetal, vilket också skulle minskasmåstaternas inflytande.Föreställningen om att genom EU-medlemskapskulle kunna påverka EU annat än i marginella detaljer ärnaiv och ansvarslös. Mot den bakgrunden är det naturligtför dem som i huvudsak gillar EUs politik att förespråkaEU-medlemskap. Men att i väsentliga avseenden ogillaEUs politik -- vilket flertalet svenska EU-anhängare tycksgöra -- och ändå förorda EU-medlemskap i syfte att inifrånradikalt förändra EU är direkt blåögt. Om EU ärförändringsbart är det för att dominerande folkrörelserinom de nuvarande EU-länderna växer sig tillräckligt starkaför att genomföra förändringar i riktning mot ekologiskbalans, social rättvisa och global solidaritet. Ett svensktmedlemskap kan endast tillföra denna förändringspotentialett marginellt tillskott. upphör Sverigessjälvbestämmande vilket folk får betala ett högtpris för. Därför är det direkt ansvarslöst mot folkatt förorda svenskt medlemskap i ett EU -- som man självogillar -- i den fromma förhoppningen att EU därigenomskall förändras. Det enda rimliga är isåfall att avvakta denärmaste årens EU-utveckling, inte minstregeringskonferensen , för att därefter avgöra om EUsutveckling bäst överensstämmer med EU-motståndarnasfarhågor eller med EU-anhängarnas förhoppningar.EU förvandlar till rådgivande remissinstansLagstiftningsmakten förskjuts vid EU-medlemskap frånriksdagen till . Det marginella svenskainflytandet på EUs lagstiftning utövas av regeringen, inte avriksdagen. Regeringen blir, när det gäller EU-ärenden,enligt propositionens lagförslag, 5§, bara skyldig att ''underrätta'' och ''rådgöra'' medriksdagen, men inte att följa beslut.Riksdagen förvandlas alltså från lagstiftande parlamenttill rådgivande remissinstans.EU-medlemskap oåterkalleligtI regeringens PM om förhandlingsresultatet (Ds 94:48)erkänns att ''ett EU-medlemskap är tänkt att vara för allframtid''. Men i propositionen förbigås frågan omutträdesrätt med största möjliga tystnad.Beror det på att de två argument som ja-sidan använt idebatten visat sig ohållbara?Ja-sidan har hänvisat till omtraktaträtt som skulle medge utträdesrätt. Men detta harunderkänts av expertis på traktaträtt, och företrädare för ja-sidan har enligt 2/10 lovat att inte längrehänvisa till Wienkonventionen.Ja-sidan har hänvisat till fallet . Men i det s kGrönlandsfördraget, som finns som bilaga 27 tillpropositionen, sägs uttryckligen att utträdet beviljas pgaGrönlands ''särdrag'' och att passar väl in undersamma relationer till EU som andra ''utomeuropeiska''kolonier. är ingen utomeuropeisk koloni till någotEU-land och kan således inte alls utnyttja somprejudikatsfall.Detta betyder att vid EU-medlemskap saknarvarje form av säkrad rätt att lämna unionen.Nonchalans mot folkrörelser och myndigheterI samband med EUs toppmöte i i mitten av juni1994 undertecknade statsministern medlemsavtalmed Europeiska unionen. Remisstiden för myndigheter ochfolkrörelser på avtalet och konsekvensutredningarna utgickdäremot . Det innebär att remissvaren ickepå något sätt kunnat påverka regeringens handläggning. Ärdet då någon mening med remissbehandlingen? Eller är deten anpassning till den beslutsordning som skulle komma atttillämpas om blir EU-medlem? Den statligautredningen, och EG (SOU 1993:80),har påpekat att eftersom EU-kommissionensarbetsmaterial är hemligt går det inte att yttra sig förrän ettärende lämnas vidare till rådet. Men ''det är tveksamt omett remissförfarande så sent i beslutsprocessen har någonegentlig betydelse'', heter det.Miljöpartiet de Gröna vill härmed protestera mot denomvända beslutsordning som tillämpats i EU-frågan (och fö också i andra väsentliga framtidsfrågor, t ex frågan om enÖresundsbro) -- nämligen att politiskt bindande beslutfattas först, konsekvensutredningar och inhämtande avfolkrörelsesynpunkter genomförs först därefter, dvs som enskenmanöver som inte seriöst avses påverka regeringenshandläggning.Enligt propositionen har ''en stor majoritet (avremissinstanserna) gjort bedömningen att medlemskapet ihuvudsak har positiva återverkningar på respektiveverksamhetsområde eller endast i ringa utsträckningpåverkar verksamheten''. Detta är klart missvisande, vilketinte kompenseras av ett erkännnade längre ner på sammasida av att ''en del remissinstanser uttrycker oro förkonsekvenserna av att ett medlemskap kan bli negativa påvissa områden''.Särskilt de opartiska statliga myndigheterna, som oftastavstår från ställningstagande till medlemskapet som sådant,redovisar en lång rad allvarliga problem som enligt derasuppfattning icke lösts genom medlemsavtalet.Att remisskritiken är allvarlig och besvärande för ja-sidan framgår av en jämförelse mellan någraremissyttranden och de påståenden regeringen gör, bl a iden ovan nämnda hushållsbroschyren frånUtrikesdepartementets handelsavdelning:UD påstårutan reservation att den svenska offentlighetsprincipenfortsätter att gälla. Men Hovrätten över och Blekingeanser att detta är alltför optimistiskt. Kammarrätten iGöteborg anser att ''man får räkna med att räckvidden avoffentlighetsprincipen minskar'' vid EU-medlemskap.Samma uppfattning har Journalistförbundet ochTidningsutgivarföreningen.UD påstår att Sverigessalmonellafrihet kan bestå i EU. Men anseratt EUs kontrollmodell är bristfällig. iBlekinge påpekar att EUs salmonellakontroll bara omfattarett fåtal av de ca 2 000 salmonellatyper som finns. iSkaraborg fastslår att ''möjligheterna att i framtidenupprätthålla nuvarande salmonellafrihetminskar''.UD påstår att kan behålla strängareregler för kontroll av djursjukdomar. Men Statensveterinärmedicinska anstalt anser att ''riskerna förintroduktion i landet av nya smittämnen ökar om Sverigeantar ''.UD påstår att kampen motnarkotika stärks genom nya metoder. Men som ansvarar för vård av ungadrogmissbrukare varnar för att EU-medlemskap leder till''ökat drogmissbruk i landet''. Man är särskilt orolig för attungdomar ''relativt lättvindigt kan förse sig med droger'',när gränskontrollerna avskaffas.UD påstår att Sverigefått bekräftat att svenska kollektivavtal kan fungera somhittills istället för lagstiftning. Men ochJuridiska fakultetsnämnden i anser attkollektivavtalens ställning i medlemsavtalet är rättsligtoklar.UD påstår att Systembolaget blir kvar. Men dejuridiska fakultetsnämnderna i och Stockholmunderstryker att Systembolagets framtid avgörs av EU-domstolen.UD påstår att själv kan avgöra omSverige skall gå med i och byta kronan motecu. Men det resonemanget underkänns helt av i som påpekar att intehar något undantag från EMU i medlemsavtalet.UDpåstår att kan behålla särregler för miljön medhänvisning till den sk miljögarantin. Men Naturvårdsverketpåpekar att EU inte enbart medför fördelar för miljön ochifrågasätter miljögarantins betydelse.Urholkning av demokratinPropositionen gör ett motvilligt erkännande av att ''iEU-samarbetet är det uppenbart att gemenskapensrättsregler om offentlighet och sekretess måste iakttas inomEG-rättens olika sakområden'' (s 463). Det erkänns ocksåatt ''underlaget för det offentliga samtalet ilagstiftningsfrågor kan komma att bli mindre omfattande ännu'' (s 464).Detta katastrofala förhållande tycks dock inte oroaregeringen! Överlag behandlas de förödande effekterna fördemokrati och öppenhet av ett EU-medlemskapöverslätande eller missvisande i propositionen.Genomgående bortses ifrån att alla s k garantier föreffekterna av EU-medlemskap som bygger på hänvisningtill nu gällande EU-regler förutsätter att EUs regler inteändras. Men EU-regler kan i flertalet fall ändras genomkvalificerad majoritets-beslut, alltså mot en helt enhälligpolitisk opinion i Sverige.Det bortses också från att svensk lagstiftning för attskydda svenska intressen mot hot från EUs regelverksaknar betydelse eftersom EU-lag har företräde framförsvensk lag om motsättning dem emellan föreligger.Inte heller behandlas hur ska kunna utöva sinkontrollmakt i ett system där de enskilda staternas röstningi ofta inte offentliggörs.Ett förhållande som också behandlas överslätande ärEU-domstolens centrala roll för lagtolkningen, vilket göratt säker bedömning av konsekvensen av EU-medlemskapofta inte kan göras innan prövat etttvistefall. Också den kommunala självstyrelsen drabbas avEU-medlemskap. har i studien''Kommunala konsekvenser av EG/EU'' varnat för att EU-medlemskap kan försvåra kommunernas upplåning, minskautrymmet för statsbidrag, tvinga fram momsbeläggning avvård och omsorg och försvaga den kommunala demokratin.Utredaren betonar att ''subsidiaritetsprincipen är eneffektivitetsprincip, inte en demokratiseringsprincip''.Miljöpartiet de Gröna anser att EU-medlemskapmedför så uppenbara förluster för demokratin att enbartdetta borde räcka för att säga nej till medlemskap.Förlusten av självbestämmande och möjligheten för folkligdemokrati att fungera kan inte uppvägas av 4 röster (av 80--90) för den i EUs ministerråd.Svenskans ställningPropositionens behandling av svenska språkets ställningpå 9 (nio) rader är förolämpande mot de språkvårdandeinstansernas kraftigt uttryckta oro. Svenska Akademiensständige sekreterare, , har slagit fast attspråkfrågan är en ''mycket stor demokratisk och kulturellfråga''. har också uttrycktstark oro. Kommer i praktiken lagstiftning ochförvaltning alltmer att ske på franska (ochengelska)? Kommer det att vara ett villkor för aktivtdeltagande i beslutsprocessen att behärska 2--3 utländskaspråk? Vilken inverkan har det på den folkliga demokratin?EMU -- garanti för hög arbetslöshetPropositionen fastslår att ''vill delta i denframväxande ekonomiska och monetära unionen'' (s 47).Detta är anmärkningsvärt mot bakgrund av attsocialdemokraterna såväl i sina krav införmedlemsförhandlingarna, som i den allmänna debatten,inte velat binda sig för EMU-medlemskap, utan tvärtompåstått att EU-medlemskap vore möjligt utan medlemskapi EMU.Propositionen erkänner (s 445) att som medlem iEMU -- dvs medlemskap i eftersom EMU är en del avUnionsfördraget (Maastrichttraktaten) -- ''påtar sig Sverigeatt uppfylla konvergenskriterierna och följa EUslagstiftning på det ekonomiska och monetära området. Denlagstiftning det gäller har bindande verkan oavsettmotsvarande svenska regler''.Propositionen analyserar däremot inte konsekvensernaför svensk sysselsättning av bindning till EMU.Överhuvudtaget spelar EU-medlemskapets roll förmöjligheten att bekämpa arbetslösheten en heltunderordnad roll i propositionen. Ett stort antal ekonomeranser att EMU-medlemskap är liktydigt medmassarbetslöshet också i högkonjunktur.För EUs del har arbetslöshet på 8--varit detnormala . För betyder 10procent ungefär en femdubbling av det som var normaltfram till 1990! Det är en helt ny situation för Sverige.Sambandet mellan ökningen av arbetslöshet ochEU-anpassningen är uppenbar. Den våldsamma uppgångenbörjade ungefär som medlemsansökan till EG sommaren1991. -91 till december -92 ökade arbetslösheteni från . Det var under denna tidregeringarna -- såväl den socialdemokratiska som denborgerliga -- gjorde allt vad de kunde för att anpassa svenskekonomi till EGs, från bindningen av kronan till écun 17/5 -91 till beslutet att låta kronan flyta fritt 19/11 -92.Miljöpartiet de Gröna anser att medlemskap i --vilket är en ofrånkomlig del av EU-medlemskap (somSverige varken sökt eller fått undantag ifrån) -- är ett sättatt garantera att arbetslösheten också när den nuvarandeekonomiska krisen är över kommer att anpassas till EUshöga nivå, f n 10--. Detta är oacceptabelt och förMiljöpartiet de Gröna ett av de starkaste skälen att säga nejtill EU-medlemskap.KvinnofällaPropositionens avsnitt om Jämställdhetsfrågor omfattar3 av propositionens 560 sidor /bilagor oräknade/. Dettatunna och innehållslösa avsnitt står i bjärt kontrast tillpåståenden från ja-sidan om att EU skulle vara en storfördel för jämställdheten. Inga problem redovisas, t ex inteen rapport av () omEU och jämställdheten, där det heter: ''Vad som står heltklart är att lagar i sig inte räcker långt när man vill förändratraditionellt rotade kulturmönster.'' noterar ocksånågra viktiga skillnader mellan och : Positivsärbehandling (t ex kvotering) av kvinnor är en metod somibland används i . Den är normalt inte tillåten i EU. ''Aktiva åtgärder intar en helt annan roll i svenskjämställdhetslagstiftning än vad de gör i .'' IEU handlar mycket om ''en europeiskåtervändarproblematik'', dvs de problem kvinnor drabbasav när de återvänder till arbete efter en längre tids bortvaro.I är det normala att kvinnor arbetar ocksånär de har små barn.Ett vanligt argument för de ganska få kvinnor som tarställning för EU är att många EU-kvinnor vill ha medsvenska kvinnor, att som EU-medlem kan främjajämställdheten i hela EU. Men frågan är om ofrånkomligasvenska reträtter på grund av EUs likriktning avlagstiftningen kan uppvägas av fyra röster i EU-rådet.Miljö1. Tvättad miljöutredningMiljökonsekvensutredningens (MKU) sekretariatsammanställde ett underlagsmaterial somgav en dyster bild av miljöeffekterna av EU-medlemskap.Samtidigt saknades mycket viktigt material.