mot · GH02A54 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling Inledningsvis nödgas vi konstatera att den nuvaranderegeringens politik inte enbart medfört en katastrofalarbetslöshet utan också ökade regionala skillnader iSverige. Ett av de mest drabbade områdena är Bergslagen.Orsaken till att de regionala skillnaderna ökat är flera.En del kan spåras i näringslivets utveckling, men andraorsaker finns bl.a. i privatisering och fokusering påföretagslönsamhet för offentlig verksamhet framförsamhällsekonomisk lönsamhet och rättvisa. I linje meddetta har också de stora infrastruktursatsningarna inomkommunikationssektorn gynnat stora expansivabefolkningscentra. I fråga om utbildningen har regeringen,mot mångas inrådan, motsatt sig fasta forskningsresurservid de små och medelstora högskolorna. Tillgång till brakommunikationer och kvalificerad utbildning i alla Sverigeslän måste vara ett av de viktigaste fundamenten för att gehela goda framtidsmöjligheter.För Socialdemokraterna är en aktiv regionalpolitik somgör det möjligt att bo och få utkomst på alla ställen i Sverigeen rättvisefråga. I det följande tar motionen upp åtgärdersom är särskilt viktiga för Bergslagens framtid.Ny tillväxtpolitikI län, som till stor del ingår i Bergslagen, ärproblemen i många fall lika med inland på så sättatt arbetslösheten är hög och den regionalabruttonationalprodukten är låg. Till exempel Ljusnarsbergoch kommuner har tal som är väsentligt sämre änför flertalet av de kommuner som regeringen föreslår skaingå i stödområde 1. Däremot när det gäller orsaker ochbehov av åtgärder finns det betydande skillnader mellanNorrlands inland och Bergslagen. Allmänt kan mankonstatera att den proposition som förelagts riksdagensaknar särskild analys och åtgärdsprogram för en framtidatillväxtpolitik.Bergslagen har under århundraden utgjort grunden fördet svenska välståndet och framväxten av det modernaindustrisamhället. Bergslagens malm, skog och vattenkrafthar varit grundpelarna. Runt de råvarubaserade företagenhar bildats verkstadsindustriföretag. Företagen har intagitvärldsledande positioner inom en rad områden. Runtmasugnarna, valsverken och sågverken har samhällen ochbruksorter bildats. De största bruksorterna är numerakommuncentra. Några större glesbygder eller storalandsbygdsbefolkningar mellan bruksorterna finns i regelinte.Vad som hänt är att de råvarubaseradeföretagen slagits samman med utländskaföretag. Produktionsenheter har mycket dramatiskt lagtsned eller reducerats personalmässigt. Huvudkontor ochutvecklingsavdelningar som skulle stå för utveckling avkoncernerna har lagts ner, flyttats till storstadsområdeneller utomlands.Följden har blivit hög arbetslöshet och då särkilt förungdomar. Med ungdomsarbetslöshet på kommer nästan en halv generations ungdomar atthindras från en normal integration i det svenska samhälletmed arbete, bostad och familjebildning. Många har fåttsociala problem. Man skulle också kunna säga att detsvenska samhället aldrig har gett dem en rimlig chans.För de äldre är det förtidspensioneringar som gäller. Detfinns i vissa kommuner inte en enda yrkesaktivmetallarbetare över 60 år.Inte minst är kommunernas möjligheter att ge service påett likvärdigt sätt en av förutsättningarna för att skapajämbördiga möjligheter i . Den utveckling som nubeskrivits hotar många kommuners möjligheter att klara sigpå sikt. Redan nu har flera kommuner i län tvingatsdra ner servicen till innevånarna till ''miniminivåer''. Högarbetslöshet, snabbt åldrande befolkning,befolkningsminskningar och låg inkomst skapar svårigheterför den kommunala ekonomin. Skatteutjämningssystemenhar inte tagit hänsyn till detta. Allmänt kan sägas attstorstadslänen med sina relativt låga skatteuttag gynnats påbl.a. inlandskommunernas bekostnad.Mot denna bakgrund anser vi att bör geregeringen till känna att en särskild tillväxtpolitik skallutformas för Bergslagen. Den bör omfatta såvälskatteutjämningssystem som särskildainfrastruktursatsningar samt direkta åtgärder riktade tillföretagen.Infrastruktur/järnvägarSpecialiseringsgraden inom näringslivet fortsätter attöka och därmed också transportvärdet i varje produkt frånproducent till konsument. i länexporterar av hävd en stor del av sin produktion. Bratransportmöjligheter för varuproduktion ochtelekommunikationer är avgörande både för befintligaföretag och för förnyelse av näringslivet.Grunden för kommunikationsmönstret finns bl.a. iriksdagens trafikpolitiska beslut. Inom län finnsviktiga trafiknoder och trafikleder. De stora godsflödenapasserar Bergslagen. utgör en av Sverigestågbildningspunkter för heltåg till kontinenten och Örebrohar en av noder för kombitrafik. Även förpersontrafik på järnväg är en god infrastruktur underuppbyggnad.Inom kommer Mälar- och Svealandsbanornaatt var utbyggda. Dessa banors förlängning den s.k.Nobelbanan från över och tillOslo har utretts. Utredningen som gjorts efter sammakriterier som för övriga större järnvägsinvesteringar visarpå mycket god lönsamhet. Dessutom skulle en sådanförstärkning ge en avsevärd stimulans för särskilt de södradelarna av Bergslagsregionen.BältetVästerås/Eskilstuna-Örebro-Karlskoga-Kristinehamn-Karlstad skulle knytas samman till en gemensam zon.Arbetsmarknader och varumarknader vidgas, resetiderförkortas och inlandet ökar i intresse för expansioner ochetableringar.Infrastruktur/vägarInom vägområdet har beslutat att enstympad Berslagsdiagonal skall ingå i stamvägnätet.Bergslagsdiagonalens tillkomst och utbyggnad är en av deväsentligaste förutsättningarna för att skapa tillväxt i storadelar av Bergslagen. Som utredningar visar skulle enkomplett Bergslagsdiagonal dvs. E 4--Hälsingekusten------------E 4 ha de största effekterna. Stor enighet finns blandberörda länsstyrelser och kommuner om betydelsen av attprioritera Bergslagsdiagonalen i sin helhet.Mot den bakgrunden bör uttala att inomramen för ''Ny tillväxt för Bergslagen'' och i avvaktan pårevision av det nuvarande stamvägnätet den del som avserFalun--vid nybyggnationer skall erhålla 13meters standard. På så sätt skapas redan nu en homogenstandard för hela sträckan. Vidare bör uttala atthela Bergslagsdiagonalens utbyggnad tidsmässigt skallprioriteras inom de ekonomiska ramar som ställttill förfogande.Infrastruktur/flygFör persontransporter på längre avstånd och varor medhögt kilopris kommer flyget att vara det dominerandetransportsättet. För Bergslagen med internationelltinriktade företag är bra flygförbindelser enöverlevnadsfråga. har alltför liteuppmärksammat flygets betydelse för Bergslagen ochÖrebro läns tillväxtmöjligheter.Vi nödgas i detta sammanhang ge en historisk återblick.Innan den moderna regionalpolitiken skapades medstödområdesindelningar fanns en indelning av i s.k.skogslän och övriga län. Motivet till detta var 50-taletsmekanisering inom skogsbruket med färre anställda. Trotsatt problembilden är helt annorlunda och denregionalpolitiska indelningen sker efter andra grunder, harskogslänsbegreppet ändå hängt med inom vissa sektoreroch utgör märkligt nog också ibland grund för denregionalpolitiska fördelningen av medel. Så är fallet t.ex.när det gäller fördelning av statliga medel tillregionalpolitiskt strategiska flygplatser och till vägar.Resultatet blir både ologiskt och orättvist.Av denna anledning anser vi att skall geregeringen till känna att stödområdesindelningskall ersätta begreppet skogslän och framgent ensamtutgöra underlag för de regionalpolitiska prioriteringarna församtliga sektorer. Då strategiska flygplatser har ett stortupptagningsområde bör uttala att statligt stöd börkunna utgå till strategiska flygplatser som bl.a. harstödområdeskommuner som upptagningsområden och närflygplatsen är belägen inom län som helt eller delvis tillhörstödområden. Ett sådant tillkännagivande är en viktig delav att skapa förutsättningar för en framtida tillväxtpolitik.Infrastruktur/utbildningUtbildningsnivån i hela landet kommer att ha avgörandebetydelse för möjlighet att internationellt stärkasin konkurrenskraft. På samma sätt kommerutbildningsnivån att ha betydelse för olika regionerskonkurrenskraft. Det är därför allvarligt attutbildningsnivån inom de mest utsatta delarna av länet --Bergslagen -- ligger under genomsnittet i riket. Här finnsstora behov av kompetensutveckling och vidareutbildningbland annat för anställda inom den fortfarandeförhållandevis stora industrisektorn.Orsakerna är flera. En är att avståndet till mångautbildningar är långt, vilket gör att färre ungdomar väljerlängre utbildningar. Satsningar på universiteten iStockholm, , , och harmycket begränsade effekter för utvecklingen av Bergslagen.Bergslagen förser dessa universitet med elever, men lämnarrelativt litet tillbaka. tillhörtillsammans med högskolorna i och dehögskolor som utvecklats utifrån tidigareuniversitetsfilialer. Högskolan kan uppvisa såväl stor breddinom olika akademiska ämnen som djup, vilket bland annatkonfirmerats i beslutet att tilldela högskolanmagisterkompetens i tiotalet ämnen. Här finns en godpotential för att genom ökade forskningsinsatser bidra tillatt uppfylla målet om kraftig ökning av antaletforskarstuderande.En viktigt förutsättning för att högskolan långsiktigtskall uppehålla kvalitet i grundutbildning är att högskolansuccessivt får del av fasta forskningsresurser. Det s.k.professorsprogram som i samverkan mellan högskolan ochfrämst i nu byggs upp, är ett viktigtoch följdriktigt steg i en utveckling mot fastaforskningsresurser i länet.Det nära samarbetet med högskolan i liksomhögskolorna i /underlättas av enutbyggd Nobelbana.I ett gemensamt framtaget utvecklingsprogram harÖrebro län framhållit miljörelaterad verksamhet som ettviktigt framtidsområde. Ett betydelsefullt skäl till detta äratt länet redan har åtskilliga företag med kvalificeradproduktion inom miljöområdet. Högskolan, näringslivetoch har tagit fram ett gemensamtforsknings- och utvecklingsprogram för samverkan mellanhögskola och näringsliv inom miljösektorn. Programmetskostnad beräknas till årligen.För utvecklingen av denna industrisektor nationellt ochför Bergslagens näringsliv är det av största betydelse att detkan genomföras. För de inledande tre åren i programmetbör i län tillföras extra medel om 5miljoner kronor ur det s.k. länsanslaget förprogrammets genomförande.Vid högskolan finns en forskningsstiftelse särskiltinriktad på småföretagarnas villkor. Forskningssamarbetetär upplagt som ett nätverk, med så gott som samtligaforskare som är aktiva inom småföretagarområdet.Detta samarbete bör kunna utvecklas mer riktat runt frågorsom har att göra med förnyelsen av Bergslagens näringsliv.Ett forskningsprogram inom ramenför ett belopp på bör utformas. Till dettabör särskilda medel på samma beloppställas till förfogande för nya entreprenörinriktningar vidden befintliga ekonomiutbildningen vid högskolan iÖrebro. i län bör inom ramen förlänsanslaget tillföras särskilda medel för detta ändamål.Distansutbildningen tillhör vidare de instrument som harsärskild regionalpolitisk betydelse. Det gäller inte minstkommuner som , och ,där en utbyggd distansutbildning i samverkan medhögskolan i kraftigt kan öka möjligheterna tillvuxenutbildning.NäringslivsförnyelseRegeringens proposition fokuserarlandsbygdsutveckling. I och för sig en angelägen fråga.Samtidigt måste konstateras att regeringen bortsett från denstruktur som gäller i vissa regioner bl.a. i län. Avlänets befolkning bor de allra flesta i bruksorter, andelensysselsatta i industri är hög och näringslivet ärinternationellt inriktat. Därför är åtgärder av typenstimulans till kombinationssysselsättning i jordbruksföretaghelt otillräckliga för att få Ny tillväxt i länet. Vissa delar avregeringens medel och förslag är bra. Dit hör bl.a.lokaliseringsstödet och det länsanslag som länsstyrelsernaföreslås få. Det förra är betydelsefullt för att företagen skallkunna etablera sig och för företag att genomföraexpansionsinvesteringar. Det senare används förutvecklingsprojekt som sedan i sin förlängning skaparsysselsättning.De finansiella stöden är inriktade på att möjliggöraproduktutveckling, marknadsföring ochexpansionsinvesteringar som ger ökad sysselsättning. Deavlastar risk och skapar finansiellt utrymme för sådant somär osäkert, t.ex. för nya produkter vars acceptans påmarknaden alltid är oviss. Sysselsättningsbidraget däremothar en helt annan funktion. Det premierar företaget iefterhand för att sysselsättningen ökat. Det utgår till allaoavsett om det behövs eller inte. När företaget tog riskeneller när man behövde pengarna för att expandera då varinte sysselsättningsbidraget tillgängligt. Först när manlyckats och efteråt får man stödet, så långt som femår efter det att expansionen gjordes. Enligt vår mening bördet prövas om det inte är effektivare att ersätta delar avsysselsättningsbidraget med en Bergslagsfond.Vi kan vidare konstatera att regeringen föreslår attNorrlandsfonden föreslås få ett förmögenhetstillskott påcirka . Säkert en bra åtgärd förNorrlands utveckling. Emellertid är problemen väl såallvarliga i Bergslagen. Av detta skäl anser vi att en likartadBergslagsfond bör inrättas.1. Bergslagsfonden -- en aktiv part i etableringsfasenDynamiken i näringslivet är hög. kommersannolikt cirka 50 000 nya arbetsplatser att skapas ochungefär lika många att försvinna. För att få ''ny tillväxt iBergslagen'' måste fler nya företag inom tillväxtbranscherskapas. Bergslagen skall göras till ett intressantetableringsområde. Detta arbete sker på det regionalaplanet i nära samarbete med länsstyrelser och kommuner.Bergslagsfondens roll skulle kunna vara att göra sig kändsom nyetableringsorganisation, skapa kontakter, haerfarenhet av att starta företag och på så sätt vara en mycketaktiv part för att få företag att etablera sig i Bergslagen ochatt få lyckosamma etableringar. I sin kontaktverksamhetbör Bergslagsfonden givetvis rikta sig till den svenskamarknaden, men också till andra länder som kan bedömasha intresse för etableringar i . Bergslagsfonden skallinrikta sig mot företag i tillväxtbranscher med potential attkonkurrera på den internationella marknaden.2. Skapa små tillväxtkoncernerFöretagsekonomisk forskning visar att de fortastväxande företagen snabbt bildar nya konstellationer medandra företag. Minikoncerner bildas, produkter utvecklas,köps och avyttras. Det är bland dessa typer av företagembryot finns till nya storföretag. För läns del är detbrist på sådana dynamiska företagsbildningar. En orsak äratt Bergslagen har för få aktörer av detta slag. Ett vanligtfenomen i hela Bergslagen är att aktiva tillväxföretag säljstill större koncerner med huvudkontor,utvecklingsavdelningar m.m. på andra håll. Många gångerförsvinner därmed den dynamiska delen från regionen. Enuppgift för den nya Bergslagsfonden bör vara atttillsammans med privata intressenter skapa''minitillväxtkoncerner'' med huvudkontor ochkvalificerade verksamheter i Bergslagen.StödområdesindelningRegeringens förslag till stödområdesindelning tar intetillräcklig hänsyn till länets problembild.Befolkningsutvecklingen, industrinsstrukturrationaliseringar och arbetslöshetstalet visar attdelar av länet måste ges högre prioritet än vad regeringenföreslagit.Vad gäller industrisektorn har länet en koncentration avtung verkstads-, process- och gruvindustri i länets norra,västra och södra del kallad halvmånebältet. Efter analyseroch olika undersökningar kan man påvisa att dettasammanhängande område har ett stort behov avförändring, förnyelse och reindustrialisering. Gemensamtför de i halvmånebältet ingående kommunerna ärberoendet av industrisektorn, både ur aspekten av enbransch och beroende av ett företag. Området, specielltdess norra och västra delar har haft strukturproblem sedanbörjan av 70-talet. Detta har medfört att län haft enmycket negativ befolkningsutveckling under den senaste 20-årsperioden.Det behövs kraftfulla åtgärder både i det kortsiktiga ochdet långsiktiga perspektivet för att komma till rätta medlänets problem. I det kortsiktiga perspektivet behövsutvidgade arbetsmarknadspolitiska insatser med meraflexibilitet i användningen av dessa medel.En placering av och kommuneri stödområde 1 är därför i dagens svårbemästrade situationen nödvändighet för att kunna vidga dearbetsmarknadspolitiska insatserna. ochDegerfors kommuner är temporärt inplacerade istödområde 2, men bör permanent placeras där liksomnorra delen av (Guldsmedshyttansoch församlingar) samt komun. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att forma en ny tillväxtpolitik iBergslagen och län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge om attutbyggnader av --E 4 av Bergslagsdiagonalen skallhålla 13 meters standard och att verket tidsmässigt skallprioritera investeringar i hela Bergslagsdiagonalen inom deekonomiska ramar som ställts till verkets förfogande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att strategiska och kommunägdaflygplatser i stödområdeslän skall kunna erhålla statsbidrag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av fastaforskningsresurser vid ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta en Bergslagsfond,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att och Ljusnarsbergskommuner inplaceras i stödområde 1, ,, och norra delen av (och församlingar) istödområde 2.