mot · GH02So239 · 1994-01-25 00:00:00 — Nordiskt samarbete mot narkotikamissbruk Utvecklingen mot ett med öppna gränser har letttill oro för att den kontroll som vi kunnat utöva överspridningen av narkotika mellan länderna försvinner.Sverige och de övriga nordiska länderna tillämpar enrestriktiv drogpolitik förenad med förebyggande arbete ochsatsningar på rehabilitering. När blir en del av EU:sinre marknad kan vi befara ökad smuggling av bl.a.narkotika. Dessutom kommer stora mängder av bådenarkotika och dopingmedel från via ,där möjligheterna till kontroll är otillräckliga. Den storaökningen av brottsligheten i gör, att man ser medfarhågor mot framtiden.Bl.a. mot denna bakgrund har i väcktsett medlemsförslag om en handlingsplan mot drogmissbruki och dess närområden. Rådets juridiska utskottnoterar, att även om narkotikasituationen i är stabiloch ligger på en lägre nivå än i många andra europeiskaländer, finns det anledning till oro mot bakgrund av deöppnade gränserna och den europeiska integrationen.Utskottet finner, att missbruksområdet är mycket lämpligtför nordiskt samarbete och att samarbete redan äger ruminom ett nordiskt kontaktmannaorgan, som även harkontakter med de baltiska staterna. Det är inte alltidviktigast, att lagstiftningen är helt enhetlig men den börvara överensstämmande i så hög grad, att man har sammamålsättning och utnyttjar varandras erfarenheter både vadgäller effekterna av straff av kontrollåtgärder och av denförebyggande och rehabiliterande verksamheten. Deenskilda länderna bör samordna sina förebyggande insatser,vilket leder till både mänskliga och ekonomiskabesparingar.Juridiska utskottet noterar, att remissinstansernaunderstryker behovet av en ytterligare nordiskharmonisering av regler och praxis för att aktivt arbeta förett narkotikafritt . Remissinstanserna markerarockså vikten av ett vidgat internationellt samarbete ochnämner i sammanhanget ett antal organ, vars insatser börfrämjas. Hit hör det nordiska kontaktmannaorganet förnarkotikafrågor, FN:s UNDCP (United NationsInternational Drug Control Programme), WHO:sProgramme on Substance Abuse (PSA), samtCELAD (Comité Européen de la Lutte ).CELAD har utarbetat en samlad europeisk plan förnarkotikabekämpning. Ett av de mest framträdandeförslagen i planen är inrättandet av ett europeiskt centrumför narkotikaövervakning (European Drug MonitoringCentre). Vidare nämns samarbetet inom Europol, EG:sorgan för brottsbekämpning, som bl.a. specialiserar sig pånarkotikabrottslighet.De nordiska länderna bör även uppmana samtliga länderi EU och EFTA att tillträda FN:s narkotikakonventioner.EU-länderna har tillträtt de flesta av dessa konventioner,som tillkommit 1961, 1971 och 1988, men det är nödvändigtatt hela det europeiska området deltar i samarbetet motnarkotika på likartad legal basis. Inte minst gäller dettamöjligheterna att motarbeta de strävanden somframkommit i några EU-länder, främst ,och , för att legalisera bruket av narkotika.Legaliseringskraven står i strid med FN:snarkotikakonventioner och skulle leda till en försvagning avden samstämmighet, som är nödvändig för att samhälletskall kunna upprätthålla narkotikakontrollen. Etteuropeiskt samarbete måste därför grunda sig på dessakonventioner och även innehålla de nyakontrollmöjligheter, som EU:s ovannämnda organisationererbjuder när gränserna öppnas. Detta hindrar inte att detäven fortfarande kan komma att finnas kontrollverksamheti anslutning till de inre gränserna för att förhindra ochavslöja olaga handel med narkotika. Det är därför viktigt att alla de nordiska länderna ställerupp för den nya nordiska handlingsplan motnarkotikamissbruk i och dess närområden, sområdet kommer att rekommendera vid sin session iStockholm. Handlingsprogrammet innefattar samarbetemellan berörda länders polis- och tullmyndigheter, påupplysnings- och undervisningsområdet samt beträffandebehandling och rehabilitering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en handlingsplan motdrogmissbruk i och dess närområden.