mot · GH02A453 · 1994-01-25 00:00:00 — -- en region i skönhet och välståndSkärgården, vattnet, parkerna, de vänliga, jämställdaoch överseende stockholmarna. Våra kulturbyggnader, denhöga förvärvsfrekvensen bland kvinnor, kollektivtrafiken,kulturen, teatertätheten, trottoarserveringarna, ,friheten, de kreativa barnen och ungdomarna.Javisst, så vill vi se vår stad och vårt län. Så ser ocksåbesökarna vår region. Men man behöver inte skrapa mycketpå ytan förrän problemen väller fram.Glesbygdsproblem, en avfolkad skärgård,trafikstockningar, söndervittrande kulturminnesmärken,miljöförstöring, omodern kollektivtrafik, bostadslöshet,segregation, ensamhet, ungdomsbrottslighet, missbruk,främlingshat, buller.SammanfattningAtt bo i huvudstadsområdet erbjuder rika möjligheter,men kan för många vara en hård livsmiljö. VarkenStockholm eller riket är betjänta av att huvudstadsområdetutvecklas i negativ riktning. Genom att öka möjligheten tillarbete och en god bostad minskar den sociala utslagningen.Den sociala segregationen minskas genom strukturåtgärderoch särskilda insatser.Miljön förbättras genom minskad bilism och satsning påspårbunden och miljövänlig kollektivtrafik, kretslopp iavfallshantering, nya energislag. För attStockholmsregionen ska klara uppgiften som riketshuvudstad och skapa goda levnadsbetingelser förbefolkningen kan den statliga urholkningen avkommunernas ekonomi inte fortsätta.Huvudstadens dilemmaHuvudstadsområdet har förloratmiljarder genom statliga indragningar. Det har bl aföranletts av minskade och urholkade statsbidrag, menframför allt av att den kommunala beskattningsrätten förjuridiska personer har avskaffats. Kommunernas ochlandstingets ekonomi har till följd av detta försämratsavsevärt.Trots detta har inte kraven på huvudstadsregionenminskat. Näringslivet och arbetsmarknaden kräver storasatsningar på infrastrukturen, vägutbyggnad, enfungerande kollektivtrafik. De långa arbetsresorna och denhöga förvärvsfrekvensen bland kvinnor ställer krav på enutbyggd barnomsorg. Ensamboendet bland äldre ökarbehoven av samhällets omvårdnad.Andra generationens invandrare -- de som är barnoch unga -- är särskilt utsatta grupper. De själva eller derasföräldrar kan bära på fruktansvärda upplevelser av krigetsterror. Många kommer i konflikt mellan den svenskakulturen och hemlandet. De utsätts för främlingshat,diskrimineras på arbetsmarknaden och familjemönstret blirbräckligt.Stockholm försöker tävla med alla världens stora städerom skrytbyggen och . förfaller skolorna iregionen. Citykärnan har avfolkats. Bostads- och densociala segregationen ökar. Regionen delas upp ikommuner och områden där det finns invandrare och därde helt saknas. är det en farlig utveckling.ArbetslöshetenUnder loppet av två--har arbetsmarknaden iStockholms län utvecklats från mycket stark överhettningmed brist på arbetskraft till ett försvagat läge utanmotstycke. Regionen har sammanlagt fler arbetslösa änNorrland.Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är ca 30 %.Varje arbetslös byggnadsarbetare genererar arbetslöshetbland planerare, projekterare, tillverkare, arkitekter,transportarbetare, elektriker, målare o.s.v. För varjearbetslös byggnadsarbetare kan man addera två--trearbetslösa till.Men de som drabbas värst av arbetslösheten är gruppermed dålig förankring på arbetsmarknaden. Till dessa hörframför allt ungdomar och invandrare. Har man aldrig fåttfotfäste på arbetsmarknaden ökar risken för kriminalitetoch drogmissbruk.När kommunerna tvingas till nedskärningar på grund avsämre statsbidrag är det framför allt kvinnor anställda inombarn- och ungdomsverksamhet och äldreomsorg somdrabbas.Åtgärder mot arbetslösheten i StockholmUppsägningsstopp i stället för skattestopp.Stimulansbidraget för arbetsmiljöåtgärder i skolornaavskaffas inte.Förmånliga statliga bidrag ges förupprustning av skolor och vatten- och avloppssystem,kollektivtrafikanläggningar.ROT-bidrag återinförs somgår till upprustning av bostäder, ombyggnad av vårdhem,handikappanpassning av bostäder.ROT-bidragstimulerar upprustning av kulturbyggnader,samlingslokaler.Arlandabanan och andra trafikbyggenpåskyndas.Anslagen för beredskapsarbeten fördubblasför Stockholmsregionen.Sex timmars arbetsdag medbibehållen lön införs i projektform inom delar aväldreomsorgen och sjukvården. Detta skapar fler jobb ochska dessutom användas för arbetsmiljöstudier. AMS-medelavsätts för projekten.Invandrare med högre utbildningfrån hemlandet måste ges möjlighet att använda sinutbildning på arbetsmarknaden.Vänsterpartiet anslår medel till detta i sinariksdagsmotioner om bygg- och bostadspolitik, t.ex. 2,2miljarder kronor till upprustning av bostäder.Staten måste bidra till arbetet att göra tillEuropas kulturhuvudstad.Bilismen det största miljöproblemet i regionenEn storstad som kan inte leva utan etteffektivt och bra transportnät. Men det gäller att bygga uppett trafiksystem som är bra för både människor och miljö.Miljön i har försämrats drastiskt avden ökande biltrafiken. ökade bilismenmed i . Om dagens utveckling får fortsätta kommerbilresorna i regionen att öka med ytterligare 50--framtill år 2020.Marksurheten (pH) är i en del marker i lännära den gräns där markbundet aluminium löses igrundvattnet och kvävemättnad inträffar. Om inget görskommer regionens mark och vatten att ha drabbats av enallvarlig och omfattande förstöring före år 2020.Människors hälsa försämras genom avgaser, trafikolyckoroch buller.Inte minst bullret har varit ett nedtystat problem.Tiotusentals människor i störs avbuller. Ofta är problemen svåra att diagnostisera, trötthet,irritation, sömn- och koncentrationssvårigheter.Bullerutredningen -- SOU 1993:65 -- kommer med mångabra förslag -- vi väntar oss att regeringen under våren 1994lägger fram de förslag som utredningen presenterat.Huvudorsak till försurningen är nedfall av svavel ochkväve. av nedfallet kommer inte från Stockholmslän, men i de inre delarna svarar regionen själv för det mestaav nedfallet. Av kväveutsläppen i regionen svararvägtrafiken för ca 75 %.Trafikpolitiken måste styras av en ekologisk grundsyn.Utsläpp från trafikslagen hotar den ekologiska balansen,miljön och människors hälsa. Det mest avgörandestrategiska målet -- inte bara för -- äratt avvärja detta hot.Dennispaketet är en dålig kompromiss, där små hänsyntagits till miljön. I stället för stora satsningar på nya sexfiligamotorvägar måste utbyggnad och utveckling av enmiljövänlig kollektivtrafik prioriteras. Vägutbyggnader skaendast ske som miljö- eller trafiksäkerhetsåtgärder. Attflytta biltrafiken från innerstadtill Öster- och Västerleden förbättrar inte miljön i regionen.Tvärtom talar all erfarenhet för att fler trafikleder medförökad bilism.Infrastrukturåtgärder och nödvändiga investeringar ikollektivtrafiken är inte bara till nytta för resenärerna ochförbättrar miljön. Även företagen har behov av en brakollektivtrafik. Det är då också rimligt att näringsliv ochfastighetsägare är med och betalar för denna service viamarkavgifter.Oskyddade trafikanter ska ges företräde i gatumiljön.Ett sammanhängande nät av cykelbanor bör byggas iStockholms län. Mer mark måste användas till gång- ochcykeltrafiken på bekostnad av vägtrafiken. Fler bilfriazoner och gator ska planeras och byggas.SL:s försök med etanolbussar ska stödjas och utvecklas.Försöken med hybridfordon måste påskyndas.Plan för en ekologisk trafikpolitik förStockholmsregionenInvesteringsmedel ska i första hand gå tillkollektivtrafiken. Sedan kan behovet av nya vägarbedömas.Bygg i första hand ut tunnelbanesystemet ochupprusta nätet. Påskynda arbetet med en ringlinje av spår.Knyt ihop spårsystemen där det fattas linjer, t.ex.tunnelbana mellan och Liljeholmen.Skrotaplanerna på Öster- och Västerlederna för gott.Miljözoner ska införas där miljösituationen är som sämst --inte bara i . Speciella krav ska ställas påfordon och verksamheter i dessa zoner.Utvecklingen ochanvändandet av alternativa drivmedel, s.k. biobränsle,måste intensifieras. Etanol och andra biobränslen måsteskattebefrias.Vägverket bör få i uppdrag att komma medförslag om fler moderna färjor i ,speciellt de inre delarna. Avancerade färjor av svävartypsom är snabba och miljövänliga bör introduceras.Storstockholms andel av infrastrukturanslaget bör höjas föratt mera motsvara befolkningsunderlaget, men anslaget skai första hand användas för utbyggnad av den miljövänligaoch spårburna kollektivtrafiken, till handikappanpassning,till cykelvägar och andra åtgärder för oskyddadetrafikanter.Kommunerna måste få möjlighet att självafatta beslut om biltullar. Bilavgifter ska oavkortat gå tillkollektivtrafikens utbyggnad. Bussar ska inte betala biltull.Den sociala segregationenKlassklyftorna har ökat i Stockholmslän. Detta visar sig bl.a. i de växande skillnaderna i inkomst,förmögenhet, livslängd och hälsotillstånd. Med denväxande arbetslösheten kan klyftorna förväntas ökaytterligare. Den yttre miljön och bostadssituationen hängernära samman med människors hälsotillstånd.Åtgärder som motverkar den sociala segregationenStorstockholm bör få ökad kompensation för högastrukturkostnader på det sociala området i enlighet medStorstadsutredningens förslag.En större del av de högre utbildningarna skall lokaliserasi södra delen av regionen.Särskilda åtgärder bör vidtas för att rekrytera invandraretill polisyrket.Polisen bör i högre grad fotpatrullera.Kommunerna i uppvisar storaskillnader i befolkningsstruktur, hälsa och ekonomi. finns det invandrare, i Vaxholm7,6 %.Medellivslängden är för män och förkvinnor i . I södra är motsvarandesiffror och . Ohälsotalet, dvssjukpenningsdagar, förtidspension ocharbetsskadeersättning, är högre imiljonprogramområdena och , och mer ändubbelt så högt i områden som , ochSkärholmen än i förortskommunen Ekerö.De sociala skillnaderna i dödlighet bland barn äroförändrat stora. Risken att omkomma i olycksfall är 65 %större bland barn till arbetare jämfört med högretjänstemän.Staten måste medverka i upprustningen avmiljonprogramområdena och andra områden med storasociala problem för att förbättra den yttre miljön ochmotverka segregation.Våldet i StockholmStockholm har, liksom de flesta andra storstäder ivärlden, problem med att helt skydda sina invånare ochbesökare från våld och övergrepp på offentliga platser. Dethar i studier från bland annat kunnatkonstateras att vi har en utveckling med ett snabbt ökandegatuvåld i är ett resultat av en bestämd social situation,där utbud av alkohol och andra droger spelar en mycket storroll, liksom att vi översvämmas av kommersiellvåldspropaganda, samt går mot ett hårdare samhälle medökad utslagning och mer rasism.Vad kan då göras för att förebygga och minskagatuvåldet? Självklart bör det finnas polisiär bevakning,men detta är helt otillräckligt. Vi tror på information ochkunskap. Sjukvårdspersonal bör gå ut i skolor och förmedlakunskap om olika typer av våld och vilka skador det kanmedföra fysiskt och psykiskt. Organisationer som arbetarmed ungdomar och ungdomar som själva är aktiva på dettaområde måste få möjlighet att bedriva opinionsarbete motvåldet bland ungdomar. Den kampanj som initierats , och andra insatser pådetta område, bör få stöd.Ta ner flyget på jordenFlyget är bra på långa distanser. Men det är det mestmiljöförstörande transportsättet av alla. Direkttåg tillArlanda kan ersätta största delen av matarflyget från ochtill orter som , , osv. En stor del avflygtrafiken till , och kanersättas av snabbtåg.Bromma flygplats bör avvecklas. Av miljöskäl måsteflygplatsen bort från det tätbebyggda området. Riksdagenmåste ta ställning för att avveckla flygplatsen senast 1995.Arlandabanan är redan projekterad och bör påbörjas såfort som möjligt. Men ett tidigareläggande av byggstartenskulle dessutom bidra till att minska arbetslösheten iregionen.BostadsproblematikenOmkring 150 000 personer är bostadssökande i regionen.Av dessa är det ca 100 000 som inte har bostad med egetkontrakt. Helt utanför dessa bostadslösa står ca 5 000missbrukare och socialt utslagna, som vistas i tillfälligaboende- eller behandlingsformer. 200--300 personer äruteliggare.Det är brist på bostäder i , det som gör attdet finns lediga bostäder är de för höga hyrorna inyproduktionen. bostadspolitik innebär attdessa hyror minskar och att framtida bostäders hyror liggerpå lägre nivå och att nyproduktionen kommer igång. Denborgerliga regeringens åtgärder har inneburit attbostadsproduktionen är nere nivå iStockholm.Flera stora exploateringsområden i Stockholmsregionenär beroende av statsmakternas agerande. Några exempel påsådana är , där staten måste ta ansvar fören flyttning av flyget, och , där man i tvådecennier har väntat på statliga väganslag för att byggaSödra länken. är också beroende avstatliga åtgärder.De höga hyrorna i nyproduktionen leder till segregationoch ökade sociala klyftor. Regionen delas upp utifrånhushållens inkomster.Människorna har trängts ut från City. I stället har kontorflyttat in. I förortskommunerna -- särskilt i de södra ochnordöstra delarna av regionen -- saknas arbetsplatser.Bostadsbyggandet bör öka för att möta de storabehoven, men också som ett led i att nedbringaarbetslösheten.Genom att flyttas skapas utrymme förca 8 000 nya bostäder. Genom väganslag för Södra länkenkan 2 000 bostäder byggas på . Båda dessa ochandra nytillkommande bostadsområden måste planerasmed en blandning av hyresrätt och bostadsrätt för attförhindra segregation.Skärgården -- en skyddsvärd miljöDen av färjerederierna föreslagna nya farleden norr omSandhamn (Rödkobbsleden) måste stoppas. Den skulleinnebära ett grovt intrång i en av landets mest unika ochhittills oexploaterade naturområden. Behovet av ytterligareen farled motiveras med att färjorna blivit flera och framförallt större. Det får inte vara så att skärgården ska anpassastill fartygen. Tvärtom måste det vara fartygen som ska varaanpassade till skärgården.För att minska trycket på den miljökänsliga skärgårdenmåste färjetrafiken minska. Annars går det inte att kommatill rätta med de stora miljöproblem som den alltmerohämmade färjetrafiken skapar i form av sönderspoladestränder, föroreningar av luft och vatten, skador på växt-och djurliv samt för fisket. Därför blir det nödvändigt attflytta ut stora delar av färjetrafiken och styra gods som inteska till till hamnar som ochNynäshamn.Flytta oljehanteringen från Stockholmregionenscentrum. Det finns bra alternativ i ochNynäshamn. En minskad användning av fossila bränslenminskar behovet totalt sett. Behovet av nya vägar i centrumminskar också det.Inom en snar framtid är det också troligt att vårtförhållande till EU gör att färjetrafiken som baseras påskattefri försäljning kommer att minska.Färjornas utsläpp måste minska -- särskiltkväveoxidutsläppen. I takt med bättre rening avvägfordonen står färjorna för en allt större andel avutsläppen. riksdagsmotioner om miljö visarhur detta ska ske.För en levande skärgårdÖka förutsättningar för näringslivet i skärgården,t.ex. genom ökade investeringar i data- ochtelekommunikation.Se över möjligheterna för merkontakt med inom t.ex. miljövård, undervisning,tjänsteproduktion.Skapa en maximigräns för båtstorlekoch tonnage i den känsliga skärgården.Anslå medel tilljärnvägsutbyggnad från och för attmöjliggöra ökade godstransporter till dessa hamnar och föratt begränsa den tunga lastbilstrafiken.Bevara grönområden och det öppna landskapetI finns många grönområden, ofta med entusenårig historia. Från både rekreations- ochnaturvårdssynpunkt är dessa grönområden, parker och detöppna jordbrukslandskapets marker ytterst värdefulla.I den inre delen av regionen har vi det så kalladegrönabältet med som den viktigaste biten. Omvi ska behålla dessa områden måste staten bidra medåtgärder såsom att bilda naturreservat som man t.ex. gjortmed --Åva. Medel till ökad reservatbildning måsteockså anslås. visar i sina miljömotioner hurdetta kan finansieras via bl.a. miljöavgifter påskogsprodukter.En miljövänlig energisektor även i storstäderHässelbyverket visar att även en storstad kan basera sittenergibehov på miljövänliga energislag. Där byggar man nuupp energiproduktionen på biobränslen som transporterasper båt från södra energislag tillsammans med åtgärder för attminska energiåtgången är den enda möjliga vägen om vi skakretsloppsanpassa samhället. Staten kan bidra med detgenom att bl.a. införa miljöavgifter på energi som baseraspå vilka miljöeffekter respektive energislag har.Boverket bör ges i uppdrag att utarbeta ett program förekologiskt byggande -- med bl.a. beaktande avenergiaspekter -- i storstadsmiljö med inriktning påflerfamiljshus. satsas det huvudsakligen på småhusoch liknande.Miljöanpassad avloppshanteringEn tredjedel av de näringsämnen som strömmar ut iskärgården från härstammar från människan, dettatrots våra avancerade reningsverk. Skärgården visar tydligatecken på att bli alltmer övergödd.Ett problem är halten av kadmium som fortfarande ärför hög i slammet från reningsverken. Detta kan motverkasmed förbud av kadmium i handelsgödsel och/ellermiljöavgift på kadmium.Staten bör initiera forskning och praktiska försök för attpå 20--ersätta dagens avloppssystem med ettkretsloppsanpassat. utvecklar detta i enriksdagsmotion om avfall och avlopp.Slussen och är riksangelägenheterSlussen, som är lika unik som förfallen måsteupprustas. Kostnaden för en renovering och ombyggnad avSlussen kostar ca . Denna kostnad kan t.ex.delas mellan berörda kommuner och staten. Medel från deplanerade biltullarna kan användas. Utgångspunkten skavara att och ska förbehållas fotgängare,småbåtstrafik, cykel och kollektivresenärer. Det gerförutsättningar att befria från ockupationen avbilar som den varit utsatt för de senaste 50 åren.Slussen är en plats som kännetecknas av tilltagnadeförfall och olustiga miljöer. Att detta är vår huvudstadsansikte ut mot är föga värdigt. En gemensamsatsning av alla berörda brådskar.Den regionala organisationenDen regionala nivån blir allt viktigare i , liksomi . Frågan om en funktionell regional organisation har varit föremål för många diskussioner. Påsikt bör länsstyrelser och landsting i hela landet kunnasamsas i en organisation, länsting. Tiden är mogen för enförsöksverksamhet i på detta område. Utökatsamråd i hela är också önskvärt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kraftfulla åtgärder bör sättasin mot arbetslösheten i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens anförts om insatser för att förbättraStorstockholms väg- och kollektivtrafik,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska den socialasegregationen i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att flyget på böravvecklas,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Rödkobbsleden inte skallbyggas,1 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en levande skärgård,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en maximigräns bör sättas förbåtstorlek, djupgående och tonnage i den känsligaskärgården,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla och förbättrabostadssektorn i ,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grönområden och öppnalandskap,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en miljöanpassadenergisektor,311. att hos regeringen begär att skautreda ekologiskt byggande och boende istorstadsmiljö,212. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en brådskande upprustning ochombyggnad av ,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en försöksverksamhet medlänsting i bör genomföras.