mot · GH02Jo227 · 1994-01-25 00:00:00 — Växthusodlingens energiskattenedsättningRiksdagen beslöt , mot bakgrund avväxthusodlingens internationella konkurrenssituation, omen utredning om förutsättningarna för ytterligareenergiskattelättnader för trädgårdsföretag. Genomriksdagens energipolitiska beslut kombeskattningen av växthusodlingens bränsleanvändning attsuccessivt skärpas --1994 samt ytterligare efter 1januari 1995. I det senare fallet trots att den allmännaenergiskatten efter detta datum skulle avvecklas. I beslutetingick nämligen att växthusodlingens nuvarandeenergiskattenedsättning skulle reduceras till . I beslutet ingick också att växthusföretagen efter den1 skall erlägga full skatt vid bränsleinköpet föratt begära kvartals- eller årsvis skatteåterbetalning efteransökan till . ansåg i likhet medjordbruksutskottet att växthusodlingens situationnödvändiggjorde en förnyad översyn avskatteförhållandena för denna.En särskild arbetsgrupp inom Jordbruksdepartementethar genomfört en översyn avväxthusodlingens energibeskattning. Arbetsgruppen harpekat på flera alternativa möjligheter för att åstadkommatill de främsta konkurrentländerna ytterligare anpassadbeskattning. Bl.a. framhålls att en retroaktiv generellbefrielse från allmän energiskatt från innebärett kraftfullt stöd till växthusnäringen. Åtgärder skulleockså väsentligt underlätta näringens anpassning vid ettEU-inträde.För perioden efter anser gruppen attskattelättnad bör åstadkommas genom dels nedsättning avden generella utgående skattesatsen för koldioxid, delsgenom att det nuvarande uppbördssystemet bibehålls. Vårttidigare förslag om en maximering av skatteuttaget till har av arbetsgruppen beräknats ge samma effekt somen skattenedsättning.I den presenterade budgetpropositionen har regeringeninte lämnat något förslag avseende växthusodlingensenergiskatter. Från vår sida anser vi att frågan hastar för attge största möjliga utrymme för branschens anpassning tillEU. Nedsättning av koldioxidskatten efter den 1 januari1995 från skulle ge växthusodlingen ett kostnadslyft istorleksordningen 20--. Vi föreslår därför attskattenedsättning sker enligt den modell vi tidigareredovisat i motionen som innebar ett skattetak på av produktionens saluvärde.Den yrkesmässiga fruktodlingenDen yrkesmässiga fruktodlingen befinner sig sedanimportstoppets avskaffande för äpple och päron i enutomordentligt besvärlig ekonomisk situation. Trotsstödåtgärder i form av bl.a. röjningsbidrag och ett vissttullskydd är det stora svårigheter att bevara fruktodlingenskonkurrenskraft gentemot importen. Anledningen är bl.a.det ojämlika konkurrensförhållandet. Vid export av äpplenfrån EU till utgick en exportsubventionpå ca 85öre per kg. Dessutom är kostnaderna för tillfälligarbetskraft betydligt lägre i EU. Ett stort antal av desvenska yrkesfruktodlarna har genomfört kraftfullarationaliseringsåtgärder med hjälp av bl.a.röjningsbidragen. Betydande investeringar i nyplanteringav fruktträd och modernisering av fruktpackerierna har ägtrum. Från yrkesfruktodlingens sida har man gjort allt för attanpassa sig till den nya konkurrenssituationen. Efterriksdagsbeslut tillsattes en snabb utredning föratt föreslå åtgärder för att hindra en utslagning av densvenska yrkesfruktodlingen. Vi anser att svenskyrkesfruktodling måste få tid till anpassning inför den heltförändrade konkurrenssituationen efter importstoppetsavskaffande 1989. Men det är inte bara tid som behövs.Svensk yrkesfruktodling måste på ett bättre sättmarknadsföras för att möta den europeiska konkurrensenoch därför måste medel om 5 miljoner under detta budgetår ställas till förfogande förkvalitets- och avsättningsfrämjande insatser. Utan dennahjälp skulle en betydande kapitalförstöring ske ochgenerationers fruktodlingskompetens på bl.a. iSkåne slås ut på grund av en europeisköverproduktion av äpplen och därmed mycket låga priser.ExportbidragMöjligheterna att exportera trädgårdsprodukterkommer att drastiskt förbättras vid en EU-anslutning. I dagutgör EU:s gränsskydd ett effektivt hinder för en sådanexport. Därför är exporten av trädgårdprodukter mycketblygsam . Vi anser att det finns skäl att snaraststimulera en utveckling mot ökad export av svenskaträdgårdsprodukter. har bl.a. jordbruket möjlighet attfå statsstöd till export av förädlade jordbruksprodukter.Vad gäller trädgårdsprodukter utgör i de flesta fall självaråvaran en konsumtionsfärdig produkt, t.ex. jordgubbar,äpplen och krukväxter. Stödet bör emellertid vara tillfälligtunder åren 1994--1995 och bör kunna disponeras frånjordbrukets exportstöd.Vidareförädling av trädgårdsprodukterÄven om trädgårdsprodukter oftast direkt utgör enkonsumtionsfärdig produkt finns möjligheter tillvidareförädling i många fall. utgörs ''råvaran'' fördenna vidareförädling nästan undantagslöst av importeradeprodukter. Anledningen till detta är bl.a. att man frånsvensk sida inte på långt när har kunnat prismässigtkonkurrera. Genom den ''flytande'' kronan och denförväntade anslutningen till EU har situationen dockförändrats. Vi anser därför att det finns skäl att stimuleraen vidareförädling av svenska trädgårdsprodukter. Dettaskulle också kunna innebära att alternativaförsörjningsmöjligheter öppnar sig för de inomträdgårdsnäringen sysselsatta. Vi föreslår att avsätts för stöd tillvidareförädling av svenska trädgårdsprodukter.NaturkatastrofärendenTrädgårdsnäringen saknar ett skördeskadesystem, vilketinnebär att trädgårdsföretagaren är helt oskyddad vid t.ex.frost- och utvintringsskador på sina kulturer. Då det ejheller går att försäkra sig mot dessa skadehändelser kanföretagets fortbestånd komma i fara. Visserligen finns deten möjlighet att vända sig till regeringen och begäraekonomiskt stöd genom det s.k. naturkatastrofanslaget.Under senare år har emellertid denna möjlighet i principtagits bort genom att ''prövningen'' blivit så hård att stödendast undantagsvis utgått. Vi anser därför att det bör görasen översyn av dessa regler.VäxtskyddsmedelAnvändningen av växtskyddsmedel har minskat mycketkraftigt i . Detta har bl.a. inneburit att den svenskamarknaden har blivit allt mindre intressant förväxtskyddsföretagen genom att kostnaden för inregistreringoch dokumentation av nya miljövänliga växtskyddsmedelblir större per försålt kg. Förhållandena i rentklimatiskt är mycket likartade, vilket borde tala för att manfrån svensk sida godkänner dokumentation från andranordeuropeiska länder, vilket skulle innebära minskadekostnader för inregistreringen av nya mer miljövänligaväxtskyddsmedel. Vi anser därför att det börutredas möjligheter till en gemensam nordeuropeiskregistrering av växtskyddsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att energiskatten förträdgårdsnäringen maximeras till 0,av saluvärdet,12. att beslutar att anslå för marknadsföring av produkter frånyrkesmässig fruktodling,3. att beslutar att anslå till startbidrag för vidareförädling avträdgårdsprodukter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en översyn av reglerna för dets.k. naturkatastrofanslaget inom trädgårdsnäringen snarastsker,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna till en gemensamnordeuropeisk registrering av växtskyddsmedel.