mot · GH02Ju811 · 1994-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten InnehållSammanfattning 2Ekobrottsligheten har blivit en samhällsfara2Kampen mot ekobrottsligheten prioriteras3Taxi- och transportbranschen4Hotell- och restaurangbranschen4Myndigheternas insatser5Polisen5Åklagarna6Finanskrisen6Domstolarna7Utökad skattekontroll7Skattekontrollen är lönsam8Kronofogdemyndigheterna9Tullen9Samarbetet mellan myndigheterna10Lagstiftningsåtgärder11En samlad organisation mot ekobrott13Brett upplagd informationskampanj14Sammanfattande synpunkter14Sammanfattning av föreslagna resursökningar15Hemställan15SammanfattningI motionen föreslås en kraftig satsning på att bekämpaden ekonomiska brottsligheten. Genom attekobrottsbekämpningen tilldelas en ''egen budget'' inomramen för en mer sammanhållen organisation därresurserna successivt byggs ut kan en prioritering avekobrottsbekämpningen garanteras på sikt.Det ligger i rättssamhällets intresse attnäringsverksamhet bedrivs och kan bedrivas på ett hederligtoch lagligt sätt. Samhället måste tydligt och kraftfullt väljaväg och visa att man är beredd att tvinga tillbakabrottsligheten. Etik och moral måste återupprättas inomnäringslivet. Den hederlige medborgaren och företagarenmåste sättas i centrum och få stöd och skydd mot fifflare ochkriminella.Totalt föreslår vi satsningar utöver regeringens med för /95. I motionenföreslår vi en omfattande satsning på en kraftigt utökadskattekontroll, kraftig ökning av polisens utredande ochbrottsförebyggande arbete, förstärkning avkronofogdemyndigheternas, domstolarnas och tullensresurser.Under de närmaste åren bör resurserna successivtbyggas ut främst genom en kraftig utbyggnad avskatterevision och skattekontroll. Genom en fördubbling avresurserna till skatterevision och fortsatt satsning påekobrottsbekämpning bör det vara möjligtatt öka skatteinkomsterna med ca ,troligen betydligt mer.Härutöver vill vi satsa på en omfattandeinformationskampanj till näringsliv, myndigheter,organisationer och allmänhet om ekobrottslighetensomfattning, skadeverkningar och vad vi kan göra åt den.I motionen ställs också krav på en rad lagändringar föratt komma åt ekonomisk brottslighet. En utredning börtillsättas som får till uppgift att göra en samlad bedömningav lagstiftningens effekter vad gäller ekobrottsligheten ochföreslå åtgärder för att skärpa kampen motekobrottslingarna.Ekobrottsligheten har blivit en samhällsfaraDen ekonomiska brottsligheten har nått en sådanomfattning att den hotar grundvalarna för en sundmarknadsekonomi och det demokratiska samhällsskicket.Enligt forskare vid () kanekobrottslighetens omfattning gott och väl beräknasöverstiga . Skalbolagsaffärer,konkursbedrägerier, brottslighet i samband med bank- ochfinanskrisen, momsbedrägerier är alla exempel på olikaformer av ekobrott.Ekobrottsligheten snedvrider konkurrensen och utgördärmed ett hot mot en sund marknadsekonomi. I flerabranscher har brottsligheten blivit en del avförutsättningarna för näringsverksamhetens bedrivande.Särskilt utsatta är bland andra taxiverksamheten ochrestaurangbranschen. Inom dessa verksamheterförekommer också rena maffiametoder ochbeskyddarverksamhet. Den alltmer omfattandeekobrottsligheten visar att affärsmoralen håller på attluckras upp på ett sätt som bara för ett knappt decenniumsedan var otänkbart.Avancerade brottslingar har ofta juridisk och ekonomiskexpertis till sitt förfogande. Det ställer allt större krav påutredare, åklagare och domare att följa och analyserakomplicerade samband. Ett nytt inslag är den ökadebrottsligheten med internationell anknytning.Myndigheterna är dåligt rustade för att möta en sådanutveckling.Många förlorar på den ekonomiska brottsligheten.Några skadas direkt och påtagligt. En del blir arbetslösa isamband med konkurser. Seriösa företagare mister sinaföretag eller dras själva in i brottsligheten. Myndigheternasarbete blir svårare och mera tungrott.Den ekonomiska brottsligheten leder också till att detblir svårare att genomföra en rättvis fördelningspolitik.Hederliga medborgare får betala högre skatter och avgifterän vad som annars hade varit nödvändigt. Om människorupplever att vissa personer kan undandra sig att bidra till attfinansiera vår gemensamma sektor, så finns det enuppenbar risk att skattefiffel och svartarbete sprider sig.Härigenom hotas samhällssolidariteten.Den långsiktiga utvecklingen är illavarslande. Om intekraftfulla motåtgärder sätts in kan vi snart nå enpunkt då brottslighet och illojalitet blir en mer eller mindreintegrerad och oupplöslig del av det ekonomiska livet.Ekonomisk brottslighet kan komma att bli en ''normal''företeelse, ja rentav en affärsidé inom vissa branscher. Desociala värderingarna hotar att förskjutas bort från etthederligt, lojalt och solidariskt beteende -- ''kan dom så kanjag''.Kampen mot ekobrotten prioriterasEn tendens är att brotten blir fler, värre ochgrövre. Brotten ändrar också karaktär medkonjunkturerna. Brottslingarna lär sig var det finns pengaratt hämta och anpassar sig efter förändringar i lagstiftningoch kontrollsystem. inriktades mångabrott på att skaffa undan vinster. Under lågkonjunkturengäller det i stället att minska förluster och skaffa framlikvida medel. Momsbedrägerierna har ökat snabbt desenaste åren, liksom konkurserna och brottsligheten isamband därmed. Den överdrivna expansionen inom bank-och kreditväsen och den därpå följande krisen haraccentuerat problemen.Kampen mot den ekonomiska brottsligheten måste motdenna bakgrund vara ett högt prioriterat område inomsamhällets brottsbekämpning. Ambitionen i kampen motden ekonomiska brottsligheten får inte sjunka i tider medbudgetnedskärningar och besparingar. Insatserna är till stordel lönsamma för statsfinanserna, jämfört med en situationutan sådana insatser. Statens mål och uttalanden när detgäller insatser mot ekonomisk kriminalitet måste kännassom ett stöd för alla som arbetar med dessa frågor.Resurserna till denna brottsbekämpning måste ökas ochgaranteras på sikt.De reformer som behövs för att motverka denekonomiska brottsligheten är av många olika slag. Ettflertal kräver långvariga förberedelser i form avutredningar, ny lagstiftning och utveckling av nyaarbetsrutiner i förvaltningen. Skall kampen mot denekonomiska brottsligheten bli framgångsrik krävs konkretaförslag och åtgärder. I detta arbete måste regeringen taledningen och stå för en kraftfull styrning.Förändringar måste ske inom alla områden. Först ochfrämst måste man förebygga och förhindra brott genomlagstiftning och kontrollåtgärder. För det andra gäller detatt upptäcka och att anmäla de brott som begås. Det kräveren effektiv granskning från myndigheter ochkonkursförvaltare. Men det kräver också ökaduppmärksamhet från medborgarnas och organisationernassida, inte minst de fackliga organisationerna.Slutligen måste brottsutredning och rättegång ske snabbtoch effektivt. Det kräver tillräckliga personella resurser,juridisk, ekonomisk och teknisk kompetens, effektivorganisation och utvecklade arbetsmetoder. Men det kräverockså effektivare och mer lättillämpad lagstiftning.Några exempelTaxi- och transportbranschenDen avreglerades taxinäringen. fickvärldens ''friaste'' taxibransch. Men avregleringen leddeockså till ett utbrett fusk inom näringen. Kanske uppgårfusket till ca . Genom det utbredda fuskethar konkurrensen satts ur spel och de seriösataxiföretagarna och taxiförarna drabbas hela tiden.Branschen har lönsamhetsproblem och många av de gamlataxibolagen har gått i konkurs.I februari 1994 beräknas en proposition om denyrkesmässiga trafiken lämnas till . Den förväntasinnehålla en del förslag som den socialdemokratiskariksdagsgruppen fört fram , bl.a.förslag om skärpt uppföljning av lämpligheten hos dem somfått tillstånd till taxitrafik, vandelsprövning av taxiföraresamt samkörning med kronofogdemyndighetens s.k.utsökningsregister.I en särskild motion framför vi ytterligare krav på dettaområde, bl.a. att medgivandet om samkörning avyrkestrafikregistret med utsökningsregistret börpermanentas.För att skall kunna leva upp till sin roll somtillstånds- och tillsynsmyndighet krävs en vassareorganisation och bättre samordning mellan olikamyndigheter. Därför bör möjligheten att inrätta enyrkestrafiknämnd inom prövas.Trafikpolisen i har bl.a. tillsammans medEKO-brottsroteln och branschens seriösa företrädarestartat ett samlat tvåårigt projekt för att komma tillrättamed de stora problemen. Det är av största vikt att dettaprojekt får det stöd som behövs.Hotell- och restaurangbranschenInom hotell- och restaurangbranschen förekommer enomfattande ekonomisk och organiserad brottslighet.Situationen är så allvarlig att branschföreträdare talar omsituationen som att ''krogen har blivit laglöst land''.Brottsligheten skapar illojala konkurrensförhållanden. Dethar länge misstänkts att branschen utnyttjas för att tvätta''svarta'' pengar vita.Konkurser utnyttjas som affärsidé. Genom upprepadeplanerade konkurser minskar man skuldbördan hos relativtnya anläggningar. Dessa ''konkursade'' anläggningar utgörsedan en närmast omöjlig konkurrent till många äldre ochetablerade hotellanläggningar.Den instabilitet som detta skapar innebär också otryggaanställningsförhållanden i branschen. Särskilt oroande ärdet att många ungdomar får sin arbetslivsinskolningsamtidigt som de introduceras i ekonomisk brottslighetgenom svarta löner och redovisningsfiffel.Myndigheternas insatserHittills har myndigheterna tyvärr fört en alltför ojämnkamp mot ekobrottslingarna. Brister i resurser ochkompetens liksom teknisk och metodologiskunderlägsenhet etc. har lett till tidsfördröjning ochköproblem. Möjligheterna att avbryta pågåendebrottslighet minskar. De långa utredningstiderna leder tillatt bevisläget försämras och domarna blir sannolikt mildareän annars skulle bli fallet. I många fall blir endast en bråkdelav det verkliga brottet utrett.Många olika myndigheter och personer är inblandade idessa brottsutredningar: polis, åklagare, skatte- ochkronofogdemyndigheter, konkursförvaltare m.fl. För attresultatet skall bli gott är det nödvändigt att alla dessaarbetar samordnat med samma ärende. Den nödvändigasamverkan är dock inte alltid självklar. Ofta förlorar manbåde tempo och sammanhang i utredningsarbetet genom attrespektive myndighet jobbar färdigt med sin bit. Därefterhamnar ärendet på ''väntelista'' innan nästa myndighet ikedjan tar vid. Att skapa bättre samordning är därför enhuvuduppgift i detta arbete.PolisenPolisens arbete mot ekonomisk brottslighet sköts inomramen för de s.k. ekorotlarna som byggdes upp i början av1980-talet inom regionerna. Det är vanligt attbedrägeri- och ekorotlarna har lagts samman. eller övriga ekorotlar har någonegen budget.Totalt är det mindre än 300 polismän i hela landet somarbetar med utredningar om ekonomisk brottslighet. Detinnebär av det totala antalet polistjänster i landet.Ekorotlarna har tvingats vakanssätta en radtjänster, som deras resurser i stor utsträckningutnyttjats för polisiära insatser på andra områden. Isamband med i fotboll var många ekopoliser ''utlånade''till bevakning av ordning och säkerhet kring dettaidrottsarrangemang.Inledningsvis var ekorotlarnas arbete framgångsrikt. Treav fyra utredningar ledde till att gärningsmannen dömdes.Sedan mitten av 1980-talet har allt fler brott förblivitoutredda och lagts på hög. En rad stora brottshärvor harbundit upp mycket stora resurser, exempelvis La Reine-härvan, Nyckeln och . Utrednings- ochlagföringstiderna har blivit mycket långa. Som exempel kannämnas att det i en fjärdedel av fallen som under 1992lagfördes för brott mot skattebrottslagen gick minst 5 årmellan brottets början och dom i tingsrätten. Situationenvar likartad för borgenärsbrotten, t.ex. oredlighetsbrott ochbokföringsbrott.Under 1993 har extra resurser avsatts till kriminalpolisenför att effektivisera och öka insatserna inomkriminalpolisarbetet, bl.a. ekobrottsligheten. Tyvärr måstedet konstateras att resurserna är heltotillräckliga. Det har blivit en viss förbättring vad gällerteknisk utrustning, dock inte några nya personalresurser tillekobrottsbekämpning.Polisen hinner endast med en del av uppdagade ochanmälda brott. Förspaning för att avslöja den mestkvalificerade ekonomiska brottsligheten hinns normalt intemed. Kunde man hålla reda på de ca 50 viktigaste''aktörerna'' på detta område skulle oerhört mycket varavunnit i kampen mot den mest avanceradeekobrottsligheten. Det spaningsregister som polisentidigare fört mot ekonomisk brottslighet har numeraupphört att fungera. finns ingen bevakningav de personer som gjort sig skyldiga till ekonomiska brott.Med hänsyn till den, framför allt i storstäderna, mycketotillfredsställande situationen vad gäller polisensekobrottsbekämpande verksamhet, föreslår vi attpolisväsendet får totalt utöver regeringens förslag.Utöver väl kvalificerade och kompetenta ekopoliserkrävs också att polisen i ökad utsträckning rekryterarpersonal med adekvat ekonomisk och juridisk utbildningsom ges en särskilt anpassad polisutbildning. Det behöverockså utvecklas karriärsystem och liknande åtgärder så attpersonalen inom ekorotlarna stannar under en längre tid.Kompetensen inom dataområdet m.m. måste ocksåutvecklas och byggas ut.ÅklagarnaÅklagarväsendet spelar en central roll ibrottsbekämpningen, inte minst gäller dettaekobrottsligheten. Det är av största vikt att åklagarna gesbästa möjliga arbetsförutsättningar inom ramen för knapparesurser.Det är mycket tillfredsställande att regeringen ibudgetpropositionen avsätter till30 nya ekoåklagare.FinanskrisenDen särskilda arbetsgruppen hosStatsåklagarmyndigheten för speciella mål fick i slutet av1993 från 156 kreditengagemang hosvissa banker och andra kreditgivare för bedömning.Finansinspektionens undersökning omfattar de banker somansökt om eller fått bankstöd och har i första handkoncentrerats på de kreditengagemang somförorsakade bankkoncernernas stora kreditförluster.Dessa engagemang motsvarar ett kreditbelopp på 37,8miljarder kronor, dvs. av de granskade institutens sammanlagda utlåningt.o.m. Det blir åklagarnas sak att fördjupagranskningen i dessa ärenden. Det finns bedömningar sompekar mot att brott skulle förekomma i samband medkanske så mycket som 10--av dessakreditbelopp.Om oegentligheter har förekommit är det förallmänhetens förtroende viktigt att dessa kommer upp tillytan. Det är angeläget att dessa utredningar kan förasframgångsrikt och till slut. Innan så skett kan inte detfinansiella systemet räkna med att återvinna allmänhetensoch skattebetalarnas förtroende. Den prövning avbankledningarnas ansvar för de stora kreditförlusterna ärockså ett viktigt led i ett sådant utrednings- ochgranskningsarbete.Den särskilda utredningsgruppen måste mot dennabakgrund garanteras tillräckliga resurser för attframgångsrikt kunna slutföra sitt arbete.DomstolarnaArbetsläget inom domstolarna är mycket ansträngt. Detfinns några särskilda ekodomstolar utan deallmänna domstolarna förutsätts klara även ekomålen. Motdenna bakgrund och med hänsyn till den förväntademåltillströmningen genom de ökade resurserna till kampenmot ekobrottsligheten som vi föreslår är det nödvändigt attäven domstolsresurserna ökas.Vi föreslår att domstolarna får utövervad regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Deutökade resurserna skall användas för vidareutbildning avdomare och förstärkning av resurserna fördomstolsprövningen av ekomål under /95.Man bör också överväga möjligheterna att genomförändring av förfarandet i samband med ekobrott snabbaupp processen så att misstänkta brottsliga förfarandenavgörs efter hand som de enskilda brotten utretts klart. blir alltför många ärenden liggande i väntan på attutredningen av mera omfattande ekobrottmål i sin helhethar klarats av. Det skulle leda till enklare och meröverskådliga processer som färre brott skullebehöva avskrivas på grund av preskription.Utökad skattekontrollHelt avgörande för en effektiv skattekontroll är attantalet taxeringsrevisioner ökar kraftigt. De måste bli ettåterkommande inslag i den löpande skattekontrollen.Härutöver måste kvalitet och effektivitet irevisionsarbetet ökas. Här kan nämnas: förbättrademetoder för urval och kontroll tätare revisioner och ökadanvändning av andra former för fördjupad kontrolleffektiv lagstiftning mot skatteflykt lagstiftning som gördet möjligt att ingripa snabbt och effektivt om någonförsöker undanhålla bevisning eller undandra sig betalning.Riksskatteverket () bör intensifiera sitt arbete medatt bygga upp ett faktiskt fungerande kontaktnät ocheffektiva rutiner för informationsutbyte med andra länder.Riksdagens beslut att slopa den s.k.betalningslagen och ersätta den med vissa andra regler ledertill en försämrad effektivitet i skattekontrollen. Detkommer att behövas fler och bättre dubbelbeskattnings-och handräckningsavtal om vi skall ha någon rimligframgång i kampen mot den internationellt prägladebrottsligheten.En ökad kontrollverksamhet måste också omfatta enskärpt uppmärksamhet på och insatser mot momsfifflet.Det är också nödvändigt att åstadkomma en effektivarelöntagarkontroll.En förstärkning av skattekontrollen leder till tre viktigaeffekter: omedelbara inkomstökningar för stat ochkommun genom att feltaxeringar rättas bättreskattemoral och större lojalitet till systemet som gerytterligare skatteintäkter en höjd effektivitet i företagenoch en förbättrad marknadsfunktion om fusket försvinnersom konkurrensmedel.När man talar om skärpt skatte- och avgiftskontroll ärdet viktigt att poängtera att detta inte bara handlar om fleroch mer kvalificerade ekonomer och revisorer. Det behövsockså fler kvalificerade skattejurister som kan fatta riktigabeslut och föra det allmännas talan i skatteprocessen.För att klara utredningen av den mest omfattandeekonomiska brottsligheten behöver resurserna förtaxeringsrevisionen förstärkas. Innevarande budgetår fårRSV i förstärkning. Ibudgetpropositionen vill regeringen tillföra ytterligare 55miljoner kronor, alltså en ökning med sammanlagt 100miljoner kronor. Vidare aviserar regeringen att man räknarmed totalt ca fram till budgetåret1995/96.Riksskatteverket hade begärt drygt 150 miljoner kronormer till denna verksamhet för det kommande budgetåret.Vi anser att det är ett väl underbyggt önskemål och föreslåratt skattemyndigheterna får utöverregeringens förslag för /95. Resurserna bör särskiltriktas till storstäderna, i synnerhet ,där den ekonomiska brottsligheten är mest omfattande.Skattekontrollen är lönsamDe planmässiga revisionerna riktas mot företag med merän 50 årsanställda (ca 9 500 företag) och genomförs regelbundet enligt fastställdaplaner på 5 eller . Härigenom kontrolleras av alla skatter och avgifter som hanteras av företagen.Dessa revisioner utförs utan att misstanke om fel föreligger.Urvalskontrollen sker främst i preventivt syfte och föratt öka lojaliteten mot skattesystemet. Styrande för urvaletär sannolikheten för fel, felets beloppsmässiga storlek ochförekomsten av uppsåt. Totalt rör det sig här om ca 550 000 företag. Av dessa bedöms ca 400 000 som revisionsvärda. Med dagens resurser klarar manatt revidera av dessa. I genomsnitt innebär det en revision vart 50år!Naturligtvis är det särskilt angeläget att rikta in resurserpå verksamheter och branscher där vi harfått en alltmera utbredd ekonomisk brottslighet, t.ex.restaurang- och taxibranschen.En fördubbling av revisionsverksamheten skulle kosta ca400 mer, utöver dagens ca 360 miljonerkronor. Det skulle innebära att de planmässiga revisionernakunde genomföras med 3--intervaller och att blandövriga företag vart tjugofemte företag reviderades varje år.För att öka effektiviteten i skattebrottsbekämpningenbehövs också ett omfattande samarbete med andra berördamyndigheter. En förutsättning för ett effektivt arbete är attsamtliga inblandade myndigheter kan arbeta med sammaärenden ungefär . Härigenom kan myndigheternassamlade kompetens utnyttjas bättre än i dag.Den statsfinansiella lönsamheten av taxeringsrevisionerär mycket god. Hur mycket man får in på varje satsadkontrollkrona varierar mellan olika typer av kontroller. Detär dock rimligt att räkna med att man får tillbaka(utbyteseffektiviteten) minst 8--10 gånger på varje satsadkrona.Vissa former av revision ger mångdubbelt mer. Somexempel kan nämnas att man vid revision i ett drygt 30-talkoncerner upptäckt fel m.m. som föranlett upptaxeringarmed sammanlagt . Beloppet innebären utbyteseffektivitet med drygt 70 gånger insattarevisionsresurser. Sådana ändringar och rättelser ger i regelen omedelbar effekt när det gäller inbetalda skatter ochavgifter.På kort sikt, /95, räknar vi försiktigtvismed att skatteintäkterna kan öka med ca 200 miljonerkronor till följd av våra förslag om ökade satsningar påtaxeringskontroll och lagföring av ekobrottslingar.På och när man även tar hänsyn till depreventiva effekterna av skärpt skatte- och avgiftskontrolloch andra effektiviseringar och resursförstärkningar inomekobrottsbekämpningen, bör man kunna räkna medmångdubbelt mer. Den s.k. Lindbeckkommissionenräknade med ca i ökade skatteintäkter.Regeringen har tidigare bedömt att en resursökning med ca200 till utökad skattekontroll skall ökaskatteintäkterna med ca 4 miljarder kronor.En fördubbling av resurserna för ekobrotts- ochskattekontroll bör kunna medföra ökadeskatteintäkter på , sannoliktbetydligt mer.KronofogdemyndigheternaKronofogdemyndigheternas specialindrivningsenhetersysslar med de allra svåraste indrivningsfallen och har byggtupp en stor kunskap och en personkännedom som är ytterstvärdefull. I exempelvis skalbolagshärvorna har man på såsätt kunnat säkra åtskilliga itillgångar. Detta är, enligt vår uppfattning, minst likaeffektivt som själva straffet för att minskaekobrottsligheten. Därmed kommer man nämligen åt självadrivkraften i brottsligheten.I budgetpropositionen satsar regeringen 1,5 miljonerkronor av de totalt man satsar på RSVoch skattemyndigheterna under innevarande och nästabudgetår. Om vi skall få ut en rimlig effekt av enintensifierad ekobrottsbekämpning är det helt nödvändigtmed ytterligare resurser hos kronofogdemyndigheterna,företrädesvis deras specialindrivningsmyndigheter. Viföreslår därför att dessa enheter får yttterligare 3 miljonerkronor för /95.TullenDen ekonomiska brottsligheten har blivit merinternationaliserad . I har denbrottsligheten enligt många bedömare fått alltmer karaktärav avancerad och organiserad ekonomisk kriminalitet. Detfinns anledning att befara att denna brottslighet kan spridasig så att även blir en del av den. För att motverkadessa tendenser bör tullkriminalens spanings- ochutredningsresurser vad gäller internationell ekonomiskbrottslighet ökas med . Polisens resurser för sambandsmän iframför allt östra bör härutöver tillföras 2 miljonerkronor.I en särskild motion tar vi upp återinförande av tulltilläggpå mervärdesskatt. Det innebär en ändring av tullagen § 83(senaste lydelse SFS 1993:1387).Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse83 §Har den som är tullskyldig och skyldig att lämnatulldeklaration, i en tulldeklaration eller ett annatdokument som under förfarandet avgetts till ledning förfastställande av tull eller annan skatt, lämnat en uppgift sombefinns vara oriktig, skall han påföras en särskild avgift(tulltillägg). Tulltillägget är tjugo procent av den tull ochannan skatt som inte skulle ha påförts, om den oriktigauppgiften godtagits. Detsamma gäller, om den tullskyldigeskriftligen har lämnat sådan uppgift i ettomtulltaxeringsärende eller ett överklagat ärende som avserfastställande av tull eller annan skatt.Avgiftsberäkning enligt första stycket sker efter tioprocent när den oriktiga uppgiften har rättats eller hadekunnat rättas med ledning av kontrollmaterial som bifogatsdeklarationen.Avgiftsberäkning enligt första stycket sker efter tioprocent när 1. den oriktiga uppgiften har rättats eller hadekunnat rättas med ledning av kontrollmaterial som bifogatsdeklarationen.2.