mot · GH02A809 · 1994-01-25 00:00:00 — Jämställdhetslagens dispositivitetNuvarande jämställdhetslag som trädde i kraft 1 januari1992 är liksom den gamla lagen dispositiv.Arbetsmarknadens parter har möjlighet att teckna avtalsom inte når upp till lagens nivå. Det är intetillfredsställande och borde ha förändrats när den nya lageninfördes.Trots att den nya lagen endast varit i kraft måsteden ändå förändras på grund av denna stora brist.Möjligheten att teckna avtal som avviker från lagen skallendast få ske när avtalet sträcker sig längre än lagens krav.JämO bör få rätt att använda sig även av annanlagstiftning än jämställdhetslagen.I de fall driver ett ärendetill domstol är JämO begränsad till att åberopajämställdhetslagen som grund för talan. I många ärendenkan det emellertid vara aktuellt att åberopa ytterligaregrunder för processen. Ett ärende kan alltså innehålla enkombination av brott mot olika lagar och kollektivavtalliksom enskilt anställningsavtal. I flera fall kan det såledesföreligga brott såväl mot jämställdhetslagen somföräldraledighetslagen och lagen om anställningsskydd.Fristående ombud åberopar givetvis samtliga aktuellagrunder till stöd för talan. Med hänsyn till JämO:sbegränsning till att endast kunna åberopajämställdhetslagen som grund kan anmälaren bli sämreföreträdd i de fall JämO driver ärendet.JämO bör få möjlighet att använda sig av ombudAtt driva ett ärende till domstol innebär ett omfattandeoch resurskrävande utredningsarbete. Även inför enbedömning av om en process skall inledas måste enomfattande utredning ske. Genom en eventuell process åtarsig också myndigheten att svara för motpartensrättegångskostnader. I vissa fall bör JämO kunna anlitautomstående ombud och då åta sig att svara förkostnaderna.JämO bör få uttala sig över hela samhällsområdetJämställdhetslagen är begränsad till arbetslivet. Medlagens utformning är denna begränsning motiverad. En heltannan sak är egentligen inom vilket område som JämO skallverka. Allmänheten har den föreställningen attJämO bevakar jämställdhetssträvanden inom helasamhällslivet. får JämO in en mängd förfrågningarutanför arbetslivet, exempelvis inom utbildningsväsendet,idrottsrörelsen, familjelivet, skatte- och bidragsregler ochförsäkringsvillkor. JämO blir även kontaktad i frågor somrör annan lagstiftning med jämställdhetsanknytning,särskilt föräldraledighetslagen.Förordningen med instruktion förJämställdhetsombudsmannen är så utformad att JämOendast bör agera i frågor som rör jämställdhet inomarbetslivet. I vissa fall har JämO ansett att en fråga har haften sådan anknytning till arbetslivet att den ändock bör tasupp till diskussion. Detta har främst rört frågor inomutbildningsväsendet.Även om lagens utformning inte ändras till att avseområden utanför arbetslivet borde JämO:s uppgifterutvidgas till att avse bevakning av jämställdhetsfrågor inomsamhällslivet i dess helhet. Med eventuellt negativauttalanden som enda sanktion är det svårt att se någranärmare betänkligheter mot en sådan ordning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förändring avjämställdhetslagens dispositivitet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om JämO:s rätt att använda sig avannan lagstiftning än jämställdhetslagen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om JämO:s rätt att använda sig avombud,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om JämO:s rätt att få uttala sig överhela samhällsområdet.