mot · GH02Kr201 · 1994-01-25 00:00:00 — I satsar man påinvandrarkvinnorna och följer upptidigare undersökningar bland f.d. jugoslaviska grupper.Urvalet är tänkt så att såväl gamla, sedan längeetablerade invandrargrupper, som nyanlända flyktingarfinns med.De flesta av dagens asylsökande och flyktingar är tydligai bemärkelsen fysiskt och kulturellt annorlunda. Medgårdagens invandrare förhåller det sig tvärtom. Deflesta passerar som ''svenskar'' i umgänget medmajoritetssamhället. Utövandet av de kulturella särdragensker innanför hemmens fyra väggar. Ytligt sett verkar de välintegrerade, men under ytan döljer sig en rik kulturellmångfald. Den judiska gruppen som bott iMalmö/, kommer att i detta sammanhang blien ytterst intressant grupp att arbeta med. Kulturen harockså traditioner från att leva upp till. presenteras detta i en intervju med GretaKjellberg, av är att på påverka attityder, normer ochförhållningssätt hos ungdomar.Ett pilotprojekt har genomförts 1993 då Kulturen erhöllmedel för ''Kulturen och invandrarna''. En rapport om depedagogiska modeller man fann brukbara har publicerats.En artikel av och projektet i årsboken.Medlemmar -- publik?Till skillnad från landets övriga regionala museer ägesKulturen av sin medlemsförening. har ocksåföreningen genom affärsdrivande verksamhet samtdonationer dragit in nära hälften av omslutningen.För att kunna vårda de knappt 20 000 befintligamedlemmarna, samt förhoppningsvis kunna värva nya, harkontrakt skrivits med vidLunds universitet om samarbete. Hur skall vi anpassaKulturen till den nya tiden? Flera marknadsundersökningarkommer att göras -- varför har medlemskapet upphört, vadtycker man om årsboken o.s.v. Kanske blir resultatetvalfrihet mellan alternativa medlemsformer.För att lättare nå publiken i regionen har Kulturenframgent kvällsöppet . Det har visat sig att en ny typ avsamarbete börjat växa fram. Universitetsinstitutionernaliksom företagen som stöder Kulturen önskarspecialvisningar för gäster och anställda . Detbetyder i sin tur att Kulturen måste skaffa sig organisationoch kompetens för att kunna leva upp till detta.Till sist den kanske allra viktigaste frågan. Hur skallverksamheten formas så att den blir viktig för publiken?Vilka frågor är det man vill ha belysta ? Jag tror att denstörsta uppgiften är att hitta representanter för olikamålgrupper som är med och formar innehållet.Marknadsföring i form av annonser, affischer ochguidade bussturer är nog bra, men det är delaktigheten iinnehållet som betyder något i längden.Förslag till lösningarNär Kulturen förra gången råkade i kris avyttrades enmålning av för . Dengången utsattes Kulturen för mycket hård kritik, mendessutom avhjälptes som synes krissituationen inte mer änkortsiktigt. Avslutningsvis kan man konstatera att det vorekortsiktigt olönsamt av samhällsinstanserna att ej garanteraKulturens fortlevnad genom höjning av driftsbidraget.Genom privata donationer och samhälleliga projektbidragfinns det potential för Kulturen att åter bli ett sydsvensktregionalt kraftcentrum. Samtal har initierats medföreträdare för såväl och , somkringliggande kommuner om en bättre samordning i Skåne.För att klara den uppkomna krissituationen med detstora driftsunderskottet måste det ske samverkan mellanstat, landsting och kommunen. Kulturen i måsteräddas. Vi föreslår därför att staten tar initiativ tillförhandlingar mellan berörda parter. Vi utgår ifrån att dessaparter också är beredda till ekonomiska satsningar för attsäkra och utveckla verksamheten på den mycket viktigakulturskatten i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att räddaoch utveckla Kulturen i .