mot · GI02Jo11 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen Den socialdemokratiska regeringen presenterar ipropositionen ett antal förslag som allvarligt skulle försvåraSveriges möjligheter att utveckla ett miljövänligt jordbruk.Centern står fast vid de förslag som presenterats i prop.1994/95:19 medlemskap i den Europeiska unionen.MiljöprogramSverige är ett föregångsland på miljöområdet. Det gällerinte minst inom jordbrukssektorn. Användningen avbekämpningsmedel och handelsgödsel är lägre i äni jämförbara länder. Det är dels ett resultat av deklimatförhållanden som råder, men framför allt är det ettresultat av ett framgångsrikt samarbete mellan jordbrukare,forskare och myndigheter. Konsumenternas krav på renalivsmedel framställt på ett miljövänligt sätt har också varitviktigt i sammanhanget.Den gemensamma jordbrukspolitiken i EU reformeras förnärvarande enligt beslutet av ministerrådet i maj 1992.Omläggningen av politiken går i riktning mot mermiljövänliga stödformer. Prisstöd inom spannmålssektornersätts med arealbidrag, vilket är mindreproduktionsstimulerande och mer miljövänligt. Arbetet medatt forma en mer miljövänlig jordbrukspolitik i EU måste gåvidare.Sverige har mycket att bidra med på bl.a. miljö- ochdjurskyddsområdena. Vi ska dela med oss av våra godaerfarenheter när vi deltar fullt ut i samarbetet inom EU. Detär då viktigt att inte tappa takten på det nationella planet.Sverige måste fortsatt ha en hög profil på miljöområdet.Sveriges åkerareal är bara av landets yta. MångaEU-länder har åkerareal. Den brukade arealen utgören omistlig del av den svenska landskapsbilden och är enförutsättning för att bevara biologisk mångfald. På mångaplatser i är betes- och vallarealer hotade av att växaigen. Det är viktigt att även fortsättningsvis ta tillvara demöjligheter som finns att hävda dessa marker.Den socialdemokratiska regeringen försöker ge sken av attgenom att minska antalet klasser i det generella arealbidragettill spannmål ska det för de svagare jordbruksbygdernakunna ersätta det i prop. 1994/95:19 föreslagnabärkraftprogrammet inom miljöstödet. Detta påstående ärinte hållbart. Ersättningen i bärkraftprogrammet skulle,enligt den förra regeringens förslag, utgå till vall- ochbetesarealer med ca i södra och mellerstaSveriges skogs- och mellanbygder samt med ca 435 miljonerkr till vall- och betesmarker i norra . Sammanlagtskulle, enligt det förslaget, utgå. Dettaskulle tillföras jordbruket utöver de generella arealbidragsom utgår till vegetabilieproduktionen även i dessa bygder.Enligt regeringen skall ett högre arealbidrag ''i storutsträckning'' kunna ersätta bärkraftprogrammet. Detsocialdemokratiska förslaget, med en mindre differentieringeller förändrad områdesindelning, innebär att maximalt ca125 miljoner kr extra tillförs till de berörda bygderna i södraSverige och till norra . Regeringensförslag är alltså inte tillräckligt.Regeringens förslag är direkt negativt för de skogs- ochmellanbygder som skulle fått del av bärkraftprogrammetinom miljöstödet. och betesmarker, som finns ibetydande arealer i dessa bygder, blir helt utan stöd. Det ären allvarlig snedvridning av stöden som skulle försvåraarbetet med att hålla landskapet öppet och levande.Socialdemokraternas okunnighet får dystra konsekvenserför det svenska öppna landskapet och för möjligheterna attbedriva en radikal miljöpolitik.Den socialdemokratiska regeringen visar också prov påstor undfallenhet gentemot ipropositionen. Man skriver bl.a.:EG-kommisionen har under hand uttryckt en negativståndpunkt angående det s.k. bärkraftprogrammet. Detskulle således vara omöjligt att utnyttja miljöprogrammet iden omfattning som den förra regeringen föreslagit. (prop.1994/95:75, sidan 18)Detta synsätt är beklagligt. Om den nuvarande regeringenvarit ansvarig för förhandlingarna med EU om medlemskaphade den fått prov på många ''negativa ståndpunkter'' frånkommissionen. Det ingår i det normala arbetssättet. Fråganär om Socialdemokraterna, med detta defensiva synsätt, istrid med kommissionen hade klarat att förhandla fram t.ex.övergångsperioder för användning av antibiotika ochkadavermjöl i foder samt en fortsatt salmonellakontroll.I ett större perspektiv är detta synsätt som densocialdemokratiska regeringen ger uttryck för oroande.Negativa ståndpunkter som uttrycks från kommissionen fårinte förhindra den från att driva frågor iEU. Det är en viktig princip att slå fast.Centern anser att det förslag som presenterats i prop.1994/95:19 är väl avvägt och att det bör ligga till grund förriksdagens beslut om ett nationellt miljöprogram. Vi yrkardärför avslag på det regeringen förordar.MarknadsföringSvenska livsmedel som framställts med stränga miljö- ochdjurskyddskrav har goda möjligheter att säljas på EU-marknaden. Dessa livsmedel efterfrågas i allt störreomfattning av konsumenter i EU-länderna. Det är viktigt attsvenska företag av ett EU-medlemskap harförsäljningskanaler för sina produkter.Den förra regeringen införde av denna anledning stöd tillexport av förädlade livsmedel samt till marknadsföring. Vidett EU-medlemskap faller naturligt exportstöden bort dåockså EU:s gränser öppnas för svenska produkter. Det ärdock viktigt att arbetet med en offensiv marknadsföring avsvenska produkter fortsätter.Regeringen skriver att den har ''för avsikt att ta initiativtill att tillsammans med näringen utarbeta en strategi för enmarknadsföring av svenska kvalitetsprodukter''. Det är braatt regeringen följer upp det arbete som inleddes av den förraregeringen. avsatte den dåvarande regeringen60 miljoner kr som skulle användas till strategiskmarknadsföring inför ett EU-medlemskap.I ett flertal EU-länder bedrivs ett omfattandemarknadsföringsarbete i samarbete mellan staten ochlivsmedelsnäringen. bör på samma vis bygga upp enliknande organisation för detta. Under sommaren 1994inleddes ett samarbete med näringen för att skapa ettliknande samarbete i Sverige.Eftersom arbetet nu redan kommit en bit på vägen anser viatt regeringen bör redovisa för hur arbetetbedrivits och vilka framsteg som gjorts. Dessutom börriksdagen få en redovisning av hur arbetet kommer attbedrivas i fortsättningen och vilka statliga medel som ställstill förfogande . Detta bör ges regeringentill känna.Ekologiskt lantbrukPå initiativ tog beslut ommålsättningen att av åkerarealen skall vara ekologisktodlad år 2000.Enligt vår uppfattning bör stöd utgå till ekologisktlantbruk. Denna odling är en spjutspets för hela jordbruketoch tillför många nya kunskaper. Stödet måste varalångsiktigt och dessutom kompletteras med satsningar påforskning, marknadsföring och kontroll. förutsätteratt regeringen, utöver stödet till odlarna, fullföljer dentidigare regeringens satsningar på dessa områden.Stödet bör utgå även till jordbruk som delvis ställer om sindrift till ekologiskt lantbruk. Om stöd utgår på detta sättkommer fler jordbrukare att våga starta med en del avmarken för att sedan successivt helt gå över till ekologisktlantbruk. Många jordbrukare ser det som en ''psykologiskspärr'' om hela arealen på en gång ska läggas om.Erfarenheterna visar att de som börjar på en del av arealensuccessivt går över till ekologiskt lantbruk på hela arealen.EG:s nuvarande lagstiftning kräver inte heller helomläggning av brukningsenheten. Det är viktigt att reglernaför ekologisk odling vad avser kvottilldelning, trädestvång,inblandning av baljväxter i grönträda och dylika frågor blirsådana att den ekologiska odlingen underlättas.Stödet till jordbruket i norra anför att krävs i stöd föratt uppnå oförändrad kostnadstäckningsgrad i jämförelsemed 1990. I det beloppet räknar regeringen in 315 miljonerkr som utgår till spannmålsodlingen. Denna typ av stöd, somju redan finns i , räknas inte in i Norrlandsstödet.Det är därför uppseendeväckande att regeringen valt attredovisa detta stöd som en del av Norrlandsstödet.Centern anser att de förslag som redovisats i proposition1994/95:19 är väl avvägda och att de bör ligga till grund förriksdagens beslut i denna fråga.Miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedelCentern anser att det ska genomföras en skatteväxling iSverige. Skatter på arbete bör sänkas, medan energi ochråvaror ska beskattas hårdare. Miljöavgifter ska höjas. Vi ärinte nöjda med att regeringen behandlar miljöavgifternainom jordbruket som en del utan att se till helheten.Näringsläckaget från jordbruket kan inte ses som enisolerad del i samhället. Hela samhällets cirkulation avnäringsämnen måste förbättras. Stora förluster görs iavfallshanteringen . Den förra regeringenskretsloppsproposition var ett första steg i arbetet med attskapa en bättre balans.Vi kan dock stödja förslag om höjda miljöavgifter, menvårt krav är då att influtna medel till fullo används till att,i förhållande till regeringens förslag, öka miljöstödet enligtförordning nr 2078/92. Det innebär att vi kan stödja endelfinansiering av de förslag som finns i propositionen1994/95:19 med de i proposition 1994/95:75 föreslagnamiljöavgifterna.Den del av miljöavgifterna som berör trädgårdsodlingenskall användas inom detta område. Inom den yrkesmässigaträdgårdsodlingen har en väsentlig reducering av bruket avkemiska bekämpningsmedel kunnat ske, bl.a. som en följdav utvecklingen av biologiska bekämpningsmetoder. Enfortsatt sådan utveckling kräver emellertid kraftfullasatsningar både på ett grundläggande, vetenskapligt plan ochpå mer tillämpade försök i praktisk odling.Från 1995 skall enligt tidigare beslut biologiskabekämpningsmedel på samma sätt som kemiskabekämpningsmedel vara registrerade för användning ipraktisk odling. Genom kravet på självfinansiering avKemikalieinspektionens provnings- ochregistreringsverksamhet och genom de biologiskabekämpningsmedlens artspecificitet och därmed kultursnävaanvändningsområde kommer registrerings- ochårsavgifterna för dessa medel att bli så höga att de motverkarden önsvärda utvecklingen av denna miljövänligaväxtskyddsmetodik.Mot denna bakgrund ser vi det som lämpligt att statensinkomster från de höjda miljöavgifterna på trädgårdsområdetutnyttjas till forsknings- och utvecklingsverksamhet samt föratt finansiera Kemikalieinspektionens kostnader förregistrering av biologiska bekämpningsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett miljöprogram inom ramen förEG:s förordning 2078/92,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en strategi för marknadsföring avlivsmedel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekologiskt lantbruk,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter i jordbruket ochträdgårdsodlingen.