ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Fi40 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) Läkarutbildningen i UmeåRegeringen föreslår i proposition 1993/94:150 enminskning av utbildningsuppdraget för det medicinskaområdet motsvarande 120 intagningsplatser i hela landetfrån och med /95. Med hänsyn till att detfortfarande finns vakanser i de fyra Norrlandslänen föreslåsinte någon minskning vid universitet.Som underlag för regeringens bedömningar finns ensärskild utredning redovisad i Ds 1994:57. Av dennaframgår tydligt att huvuddelen av de 200 s.k. verkligavakanserna i fanns i landstingen inorra sjukvårdsregionen.Slutsatsen av de i utredningen redovisadeberäkningsalternativen blir bl.a., och vi citerar:''-- omkring ökar pensionsavgångarna blandläkarna, vilket med nuvarande utbildningskapacitet kanväntas medföra en minskning av antalet läkare under 65 år.För att motverka detta kan en utökning avläkarutbildningen behövas . ''Dessa slutsatser stämmer väl med de krav som framförtsav bl.a. sjukvårdsregionenatt utöka läkarutbildningen i för att klara denlångsiktiga läkarförsörjningen till . Med de kraftigtökande pensionsavgångarna en bit in kommerbristen på läkare först att uppstå i ochinlandskommunerna. Därför föreslås att antaletutexaminationer utökas från nuvarande omkring 100till 130, inom den nationella ram som blir ett resultat av entotal neddragning av läkarutbildningen med 60 platser.Samverkansnämnden har i olika sammanhang, bl.a.inför socialutskott och utbildningsutskott,redovisat Norrlandslandstingens långsiktiga behov av 130utexaminerade läkare från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tilldela läkarutbildningen vidUmeå universitet ökade anslag som motsvarar enutexamination av 130 läkare .
mot · GH02Fi42 · 1994-05-10 00:00:00 — att beslutar att anslagna medel förförstärkning av den kommunala vuxenutbildningen ochgymnasieskolan tillförs genom anslaget A 9Bidrag till viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet och fördelas efter ansökan hos ienlighet med de principer som gäller för innevarandebudgetår och med möjlighet till omfördelning mellanskolformerna om så befinns nödvändigt,9. att beslutar att utbildningsuppdragen inomdet medicinska området från och med /95minskar med totalt 60 nyantagna studerande i stället förmed av regeringen föreslagen minskning,10. att beslutar att minskautbildningsuppdraget inom det medicinska området vidLunds universitet från och med /95 med 30nyantagna studerande,11. att beslutar att minskautbildningsuppdraget inom det medicinska området vidKarolinska institutet från och med /95 med30 nyantagna studerande,12. att beslutar anvisa tillregeringens disposition under anslaget C 45 Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. för 500 platsertill det naturvetenskaplig-tekniska basåret utöver dem somregeringen föreslagit för /95,13. att beslutar att för /95anvisa till regeringens dispositionunder anslaget C 45 Vissa särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. för ytterligare 3 500 platser i högskolanvarav 500 platser inom YTH i enlighet med vad som anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försämringar av studiestödet tillde YTH-studerande,15. att beslutar att kostnaden förförsöksverksamhet med s.k. trainee-utbildning skallbegränsas till de medel som anslås under anslaget F 4, dvs.22,,16. att beslutar att för /95anvisa utöver regeringens förslag tillregeringens disposition under anslaget C 45 Vissa särskildautgifter inom universitet och högskolor till stöd för ökaddistansutbildning inom högskolan,17. att beslutar att anslaget E 3 Studiehjälpm.m. för /95 ökas med 19 miljoner kronorutöver regeringens förslag,18. att beslutar att anslaget E 4 Studiemedelm.m. för /95 ökas med 92 miljoner kronorutöver regeringens förslag,19. att beslutar att anslaget E 5Vuxenstudiestöd m.m. för /95 ökas med 576miljoner kronor utöver regeringens förslag.
mot · GH02Fi46 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) Medicinsk forskning och utbildning är avgörande försjukvårdens kvalitet och utvecklingsmöjligheter. Göteborgsframskjutna ställning inom sjukvård och medicinskforskning är en bra bas för en fortsatt utveckling inom dettaområde i och . En absolutförutsättning för en fortsatt konkurrenskraftig medicinskfakultet i är dock att basresurserna pågrundutbildningssidan inte ytterligare reduceras.Läkarutbildningen i är liten i ett nationelltperspektiv. har efter den senaste neddragningen105 läkarutbildningsplatser, vilket motsvarar 63utbildningsplatser per miljon invånare i den västsvenskaregionen. I jämförelse har 102 platser per miljoninvånare, /100 platser, 135 ochLinköping 81 platser. Vi föreslår att utbildningsuppdragetför läkarlinjen i fastställs till 135utbildningsplatser . Därigenom skulle Göteborgkomma till nivå när det gällerläkarutbildningsplatser.Ytterst är det fråga om och den västsvenskaregionen som men också om denbetydelsefulla biomedicinska industrinsutvecklingsmöjligheter. Den mångåriga satsningen påmedicinsk forskning vid ochGöteborgssjukhusen har lett till ett utvecklat samarbetemed läkemedelsindustrin. Läkemedelsindustrin har varitsärskilt framgångsrik i , och inom områdenamedicinsk teknik och läkemedel sysselsätts ca 10 000anställda.Vi inser regeringens skäl att totalt begränsautbildningsuppdragen vad avser läkarutbildningen. Dessaskäl kan vara rimliga om utbildningen endast anpassas tillvårdens behov. Regeringens synsätt kan dock ifrågasättaseftersom läkarutbildningen nu profileras på olika sätt ochdärigenom förbereder för en bredare arbetsmarknad änvården.Sålunda har den medicinska fakulteten i Göteborgutvecklat en utbildning med naturvetenskaplig profil.Genom samarbete med pedagogisk expertis har fakultetenintroducerat nya inlärningsmetoder. Målsättningen är attindividen skall tillägna sig insikter om hur ny kunskapgenereras. Visionen bakom dessa förändringar är attkunskapsutvecklingen inom det medicinska området är såsnabb att den enskilde individen måste förändra ochfördjupa sina kunskaper kontinuerligt under sinyrkesutövning. En annan vision, denna bredare men ävenfördjupande läkarutbildning, är att den kan utgöra en bättrebas för forsknings- och utvecklingsarbete inombiomedicinen och därmed utgöra en bättre bas förexempelvis den biomedicinska industrin. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utbildningsuppdraget förläkarlinjen vid fastställs till 135utbildningsplatser att omfördelas inom det totalaanslaget för läkarutbildning.
mot · GH02Fi48 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) Tandläkarutbildningen i GöteborgI proposition 1993/94:150 föreslår regeringen attutbildningsuppdragen inom det odontologiskautbildningsområdet skall minskas på grund av ett förväntatöverskott av tandläkare under överskådlig framtid. Förtandläkarutbildningen i föreslås en halvering avdet årliga intaget av studerande från 80 till 40 platser.För får detta regionalpolitiskaeffekter med större negativa följdverkningar än deföreslagna neddragningarna på andra orter i landet.Att tandläkarutbildningen behöver minskas är viöverens med regeringen om, men vi anser att en annangeografisk profil på neddragningen är önskvärd. Enhalvering i är väl drastisk av bl.a. följande skäl:Den odontologiska fakulteten vid mest framstående odontologiska forskningen i Sverigeoch intar en stark internationell tätposition inom ett antalprofilområden bl.a. implantologi. har genom sinframgångsrika forskning i konkurrens erhållit lika storaanslag från bl.a. MFR som de andra fakulteternatillsammans.Tandvården i , som sedan 1989ansvarar för vård, lokaler och utrustning i anslutning tillgrundutbildning och forskning, har genom en omfattandekoncentration av specialoch specialistvård skapat denstörsta patientvolymen i landet knuten till grundutbildningoch forskning. En stor patientbas är en garanti för enkonkurrenskraftig tandläkarutbildning för Europa.Fakulteten och Tandvården har i samarbete skapat enframgångsrik internationell Postgraduateutbildning somdels skapar externa intäkter dels breddar basen förforskarrekrytering och ytterligare tillväxt avvidareutbildning.En stark internationellvidareutbildning av tandläkare är en garanti för kvalité itandläkarutbildningen.I samverkan strävar Fakultetenoch Tandvården att skapa ett regionaltcentrum för vård, vidareutbildning och forskning för helavästra pågår inom en rad områden och bl.a.har Tandvården i och Tandvården iBohuslandstinget skapat och drivit frisktandvården , vilket aktivt bidragit till förslaget om premietandvårdi den nya tandvårdsförsäkringen. Framtiden ställer nyakrav, inte minst genom den nya tandvårdsförsäkringen sominnebär en omställning av den totala tandvården och kräverstora utbildningsinsatser av all tandvårdspersonal.Odontologiska fakulteten i har mycket godaförutsättningar att möta framtidens behov, men det innebäratt en relativt stor volym på antalet tandläkarstuderandemåste bibehållas, eller att andra resurser tillskapas,eftersom minskad utbildning också medför minskadforskning och utveckling.Vi anser att reduceringen av antalet utbildningsplatservid i minskas eller attresursbehoven tillgodoses på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskningen av antaletutbildningsplatser vid odontologiska fakulteten vidGöteborgs universitet.
mot · GH02Fi56 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) har landets sämsta vägar. Dettaberor delvis på svårarbetat markunderlag, men framför alltpå bristande rättvisa i anslagsfördelningen.Den usla vägstandarden medför betydande olägenheterför länets invånare i form av förlängda restider ochfördyrade reskostnader. Den allvarligaste konsekvensen avden usla vägstandarden är emellertid att skogsindustrinsutveckling bromsas av de långvariga vägavstängningarnavarje år.Med tanke på skogsindustrins stora betydelse för bådelänet och landet är det helt oacceptabelt att hela 40 procentav vägnätet måste stängas en viss del av året. Denna bristmåste åtgärdas. Det bör ingå i Vägverketsprioriteringar att beakta skogsindustrins behov av ettfungerande länsvägnät. Utvecklingen inom massaindustrinställer krav på korta liggtider för massaveden. För attskogsindustrin skall kunna konkurrera framåt måste detfinnas ett väl fungerande vägnät året om.För är behoven av väginvesteringarstörre än i andra delar av landet, detta trots attstandardkraven för är lägre änriksgenomsnittet. För mittregion är deteftersatta investeringsbehovet av verket uppskattat till hela1,. Det behövs således stora investeringari vår region för att komma i nivå med andra delar av landetoch därmed kunna uppfylla kravet på rättvisa i vägstandard.Det är en nationell fråga för regering och riksdag attfölja upp hörnpelaren i regionalpolitiken, nämligenlikvärdig basal samhällsservice mellan olika delar av landet.Eftersläpningen i väginvesteringar är så stor förVästernorrland att frågan måste hanteras nationellt. Det äremot intentionerna i fastlagda regionalpolitiska mål att haen så besvärande understandard för länet och mittregionen.Vägverket säger också i sin anslagsframställning förbudgetåren 1994/95--1996/97 att större anslag behövs tilldrift och underhåll.Sammanfattningsvis vill vi framhålla att den storaeftersläpningen i väginvesteringar för bärighet måsteåtgärdas för . Därför bör en betydande delav anslaget Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt tillfalla vägnätet i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskilda satsningarpå de vägar som skogsindustrin är beroende av för sinvirkesförsörjning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en betydande del av anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt börtillfalla vägnätet i .
mot · GH02Fi57 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) finns inte på kartan, men det finns iverkligheten. Regionkommittéen för är ettsamarbetsorgan för kommunerna . Målsättningen med samarbetetmellan kommunerna är att utveckla infrastrukturen ochvidta åtgärder som syftar till att ska kunna fungerasom en sammanhållen stad för boende, arbete,sysselsättning och service. Därmed skapas godaförutsättningar för investeringar i regionen och bättreförutsättningar för en långsiktig ekonomisk tillväxt ochutveckling.Kommunikationer och utbildning vet vi av erfarenhet ärviktiga förutsättningar för en regions attraktionskraft.Strukturella förändringar i regionens näringsliv har lett mycket hög arbetslöshet.Vi anser att det behövs extra insatser för att hanteraarbetsmarknadssituationen och för att ge regionensnäringsliv nya och bättre förutsättningar för en positivutveckling.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen atttill anslaget för Underhållsåtgärder för sysselsättning ochtillväxt anvisa utöver vad somanvisats i budgetpropositionen för /95. Omregeringen verkligen vill minska arbetslösheten och ökatillväxten är insatser som utvecklar kommunikationermycket effektiva. Men det angivna beloppet räcker inte föratt tillgodose de stora behoven av att bygga nya vägar ochatt underhålla de gamla.I finns det färdiga planer för attomgående påbörja arbetet med en rad projekt på ,vägarna 44 och 45. Ett särskilt angeläget projekt är väg 161Uddevalla--. Socialdemokraterna föreslår i singruppmotion ytterligare medel utöver regeringens förslagtill statliga järnvägar och till vägnätet. Erforderliga medelför t.ex. väg 161 torde rymmas inom de avSocialdemokraterna angivna beloppen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om erforderliga medel till vägprojekti .
mot · GH02Jo73 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) Svenska sågverksindustrin domineras av mindre ochmedelstora företag ofta belägna i landets skogsbygder därde utgör den dominerande arbetsgivaren på orten. Det finnsca 350 sågverksföretag som driver sågverksrörelse iindustriell skala. De flesta av dessa exporterar en stor delav sin produktion och bidrar till ett positivthandelsbalansnetto på ca under 1993.Priserna på exportmarknaden är helt beroende av vadkunderna ute i världen är villiga att betala och någramöjligheter att kompensera kostnadsökningar här i Sverigemed högre produktpriser finns ej.Sågverkens energiförbrukning är relativt hög iförhållande till det förädlingsvärde som åstadkommes. Detberor på det energibehov som finns för torkning av trävarori för ändamålet avsedda virkestorkar. Energiförsörjningenbaseras till övervägande del på förbränning av bark ochspån i egna pannor, med stöd från el och olja vid haveri etc.Dessa biobränsleeldade pannor har högt årligt utnyttjande,7000--är vanligt, beroende på att torkningen ären kontinuerlig process som körs året runt.Bränsletillförseln till pannorna sker utan mätning av tillfördenergi och någon mätning av använd energi förekommernormalt inte.Insatserna som görs för att minska NOx-utsläppen måstestå i rimlig proportion till den effekt som kan förväntas ochsättas in på områden som har avgörande betydelse.Beträffande NOx-utsläppen så är vägtrafiken den enskilt isärklass största emittenten. Installationskostnader för attbestämma utsläppsmängder är stora, inte minst för de småoch medelstora företag som sågverksindustrinrepresenterar.Det är tveksamt om effekten av avgiftssystemet står irimlig proportion till kostnaderna för att installera ochadministrera systemet. Den minskning av utsläppen somkan uppnås genom andra åtgärder, t ex kontinuerlig tillsyninom ramen för miljöskyddslagen, är nog så viktig. Därförbör biobränslen kunna undantas. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undantag för biobränslen.
mot · GI02Bo1 · 1994-10-10 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna att det böruppdras åt berörda miljömyndigheter att, utan att deras beslut föregrips,göra fullständig tillåtlighetsprövning enligt miljölagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna att samrådsnarast bör inledas med alla berörda Östersjöstater.
mot · GI02Bo3 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:3 ------ Regeringens proposition berör mycket knapphändigt de ekonomiskaförutsättningarna. Det enda som framkommer är att''förslagets direkta ekonomiska konsekvenser ärbegränsade''.Det är av stor vikt att de ekonomiska förutsättningarnaklargörs då såväl stadens exploateringsmöjligheter somförutsättningar för dem som driver verksamheter inomområdet kan komma att påverkas på ett betydande sätt.Staten bör därför ta ett klarare ekonomiskt ansvar förgenomförandet av nationalstadsparken.Klarare riktlinjer är också nödvändiga beträffande hurman ska hantera befintliga verksamheter som vill utvidgaeller ändra inriktning. Det behövs en markering om attolämpligt lokaliserade verksamheter inom parken böromprövas, t ex när arrenden löper ut eller nya bygglov skaprövas.Inom pågår ett brett upplagt arbetemed utarbetandet av fördjupad översiktsplan förinstitutionsområdet, naturskyddsområdet inklusiveskötselprogram för ,bebyggelseinventeringar inför förstärkta skyddsåtgärder,bedömningar av behov av planåtgärder etc. I propositionenföreslås att ges i uppdrag att föreslå former församverkan och skötsel. Arbetet är redan långt framskridetfrån stadens sida och det känns överflödigt att lägga överuppgifterna på . Den viktigaste statligaåtgärden är att samordna de olika statliga markförvaltarnaoch tillsammans med dem lösa finansiering av de skötsel-och restaureringsåtgärder som kommer att behövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen beträffande anförts omde ekonomiska förutsättningarna samt hanteringen avbefintliga verksamheter.
mot · GI02Bo4 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:3 ------ ser med tillfredsställelse att våra krav påatt öka skyddet för detta unika område har resulterat i ettförslag om en nationalstadspark.Parken är både nationellt och internationellt sett unik iett flertal avseenden. Om man lägger ihop de biologiska,kulturella och sociala värdena samt rekreationsvärdena ärparken utan motstycke i -- kanske i hela världen.Ett flertal hot mot parken finns dock, framföralltplanerna på byggandet av sexfiliga stadsmotorvägar. och Österleden som skulle kunnakomma att påverka parkens kvaliteter negativt. Därförräcker inte kravet att utbyggnaden av infrastruktur ska''sammantaget medföra förbättring av miljön inomnationalstadsparken''.Riksdagen bör besluta att berördainfrastrukturutbyggnader ska gagna en långsiktigt hållbarutveckling inom parken och regionen i övrigt.Parkens avgränsning är i stort tillfredsställande. För attparken ska vara komplett behöver dock -- dvs.området mellan i norr och i söderoch öster -- inkluderas.Hjorthagen är ett tidigt och ovanligt lyckat exempel påfunktionalismens strävan att bygga högklassigaarbetarbostäder luftigt lagda i naturen. ärdessutom en viktig del av naturkorridoren mellan Norra ochSödra Djurgården.Även KTH-området bör ingå. KTH är med sinaförnämliga, tidstypiska, unika tegelbyggnader ett lyckatexempel på ''kultur i natur''.Riksdagen bör besluta att och KTH-området ska inkluderas i nationalstadsparksområdet.Regeringen bör få i uppdrag att utreda och återkommamed förslag om ytterligare nationalstadsparker.Det kan finnas andra områden som kan kvalificera sig tillnationalstadsparker, t.ex. området närmast slott.Det bör dock iakttagas stor restriktivitet med detta.Begreppet ''nationalstadspark'' är nytt och noggrannaöverväganden bör ske innan man eventuellt definierar flerområden som nationalstadsparker. För de flesta människorär nationalpark orörd natur. Ett gediget utredande är avavgörande betydelse för den fortsatta hanteringen av dettanya begrepp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt infrastrukturutbyggnader som berörnationalstadsparken skall gagna en långsiktigt hållbarutveckling i parken och i regionen i övrigt,2. att uttalar att och KTH-områdetskall inkluderas i i enlighet med degränsdragningar som anges i motionen,3. att hos regeringen begär en utredning omdet kan finnas fler områden som kan blinationalstadsparker.
mot · GI02Fö1 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:6 Totalförsvarsplikt På grund av ett minskat behov av värnpliktsutbildningplaceras tusentals värnpliktiga ungdomar i enutbildningsreserv. Detta innebär att en stor gruppungdomar inte deltar i någon värnpliktsutbildning menfinns att tillgå vid ett krisläge. Ett stort antal ungdomar haröverklagat sin placering i utbildningsreserven och anmältatt de i stället skulle vilja göra sin värnplikt. Ivärnpliktslagen 1 kap. 4 § finns angivet på vilka grunderbefrielse från utbildning kan ske.Efter prövning av erhöll 1992 en storgrupp ungdomar, 11 897 personer (22,), helt befrielsefrån värnpliktstjänstgöring av bl.a. medicinska ochpsykologiska skäl.Samtidigt vägrade under 159 personer attinfinna sig till den grundläggande värnpliktsutbildningenmedan 392 personer avvek under pågående utbildning. Detär ett förhållandevis litet antal personer med mycket starkövertygelse -- religiös eller ideologisk -- som vägrarvärnplikt. Denna grupp äventyrar inte på något sätt dentotala utbildningen.Mot denna bakgrund finner vi det inte rimligt attbibehålla nuvarande påföljdssystem för den som vägrarvärnplikt. Som bl.a. framfört i olika sammanhang finnsdet skäl att avkriminalisera totalvägran. Under allaomständigheter borde enligt vår uppfattning fängelsestraffutmönstras ur lagstiftningen vid vägran att delta ivärnpliktsutbildning.I bet. 1993/94:FöU9 hänvisar utskottet som motiveringför avslag på motioner med liknande krav till övervägandenom ett nytt påföljdssystem inom den s.k.Straffsystemkommittén (Ju 1992:7). Redan vid föregåenderiksmöte (1992/93:FöU9) utgick utskottet från attregeringen skulle ta erforderligt initiativ i den aktuellafrågan. Då så uppenbarligen inte skett anser vi det nu varahög tid för ett regeringsinitiativ i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avkriminalisering av vägran attfullgöra värnplikt.
mot · GI02Fö2 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:6 Totalförsvarsplikt Sätt inga värnpliktsvägrare i fängelse!Under flera år har motioner väckts för att få ett slut påfängslandet av dem som totalvägrar värnplikt. Motionernahar avslagits med hänvisning till pliktutredningen.Som svar på motioner i frågan från s, fp, c och v ibetänkandet 1993/94:FöU9 anförde utskottet att manerfarit att pliktutredningen överlämnat uppdraget tilljustitiedepartementet där frågan då bereddes. Riksdagenavslog motionerna och förutsatte att frågan om påföljder förvärnpliktsvägrare skulle behandlas avjustitiedepartementet.Men varken pliktutredningen ellerjustitiedepartementet har kommit tillrätta med frågan.Proposition 94/95:6 innehåller inga förslag om värnpliktigastotalvägran.Under tiden har fredliga totalvägrare fängslats till storakostnader medan värnpliktiga som velat göra värnpliktblivit hemskickade av besparingsskäl. var antaletintagna för brott mot Värnpliktslagen 595 stycken, år 1992var antalet 466 st. och 1993 fängslades 342 st. Prognosen föri år är inte klar.I SOU 1992:138 föreslås att ett nytt påföljdssystem vidtotalvägran skall utredas. Jag delar den uppfattningen ochanser att medan frågan utreds ingen ska dömas till fängelsepå grund av totalvägran och samtliga nu fängslade friges. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om amnesti för totalvägrare,2. att hos regeringen anhåller om utredningoch förslag om ett påföljdssystem för totalvägran.