mot · GH02Ub70 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Frågan om hur brist och överskott av metaller påverkarhälsan hos människor och djur är en viktig framtidsfråga.Alla de tungmetaller som spritts och sprids i vår miljö utgörett hot mot allt liv. Försurningen gör att kadmium i markenfälls ut och tas upp i växterna. I vissa delar av därkadmiumhalterna i marken är höga har även älgar ochandra vilda djur höga halter kadmium i organ som lever ochnjure. Detta har visats av i . Även i brödsäden tas kadmium upp, t exi vissa områden i där geologiskaundersökning och slagit larm om högakadmiumhalter i marken. Inför avvecklingen av amalgametsom tandlagningsmaterial kommer också frågan omamalgamets påverkan på människors hälsa att väcka alltmer uppmärksamhet och oro bland medborgarna. Det blirnödvändigt att kunna svara på enskilda människors frågorom deras sjukdom kan bero på tandfyllningarna.Mätmetoder, som kan visa om en individ har sjukdom somorsakats av kvicksilver och andra metaller itandlagningsmaterial, finns inte i allmänt bruk . VidAmalgamenheten vid i Uppsalapågår forskning i samarbete med bl a institutionen förstrålningsvetenskap vid för att ta framsådana mätmetoder. Sådana diagnoshjälpmedel finns ännuinte någon annanstans i världen. har man kunnatvisa att vissa individer med svåra sjukdomssymtom harkvicksilver lagrat i röda och vita blodkroppar. Man harockså konstaterat att vissa svårt sjuka individer visaröverkänslighetsreaktioner, inte bara emot kvicksilver fråntandlagningsmaterial utan också emot metaller som guld,och titan, vilka ingår i dentalmaterial.De patienter som visat avvikande reaktioner enligt dessamätmetoder är ofta svårt sjuka. De har dålig livskvalitet ochkostar samhället stora pengar. Bara en mindre grupppatienter har kunnat få möjlighet till diagnos genomdessa mätmetoder. Brist på resurser gör att utvecklingen avdiagnosmetoderna inte går så snabbt som den skulle kunnagöra. Forskningsråden ser inte som sin uppgift att satsa påsådan verksamhet.All den forskning som beskrivs ovan bedrivs tillsammansmed mycket annat inom ramen för Metallbiologisktcentrum i . Vid Metallbiologiskt centrum pågår enuppbyggnad av ett kompentenscentrum på miljöområdetmed forskningssamarbete både i och med andraländer. En gemensam forskarutbildning är också underuppbyggnad. Detta är ett embryo till en forskarskola.Inom centrum är 20institutioner vid båda universitet verksamma.Dessutom ingår myndigheterna SVA och SGU samtAkademiska sjukhuset och kommun.I utbildningsutskottets betänkande 1993/94:UbU5 sägs:''Ett metallbiologiskt centrum inrättades i 1 juli1992 med uppgift att fungera som ett samverkansorgan förforskning och information om hur spårelement påverkarhälsan hos människor och djur. Det är fr o m innevarandebudgetår knutet till SLU, som enligt förslag iforskningspropositionen tillförts en miljonkronor för att säkra basfinansieringen. Utskottet instämmeri vad motionärerna anför om att verksamheten vidMetallbiologiskt centrum är viktig och utgår ifrån attberörda myndigheter prövar möjligheterna att göraerforderliga insatser för ifrågavarande forskning. ''Liknande uttalanden har gjorts även av socialutskottet ochjordbruksutskottet.Med tanke på verksamhetens stora omfattning ochbetydelse är dess medel otillräckliga. Det är därför heltnödvändigt att resurser ställs till förfogande förvidareutbildning av centrumets arbete och forskning. Förinformationsutbyte inom nätverket för internationelltsamarbete, för att ge medlemmarna möjlighet att satsa merpå metallbiologiska frågor och för att utvecklingen avdiagnosmetoder skall kunna genomföras effektivt ochdessutom snabbt kunna föras ut i klinisk tillämpning behövsökade resurser. Detta bör ske genom en omfördelning avmedel ur återstoden av Fond 92--94 till Metallbiologisktcentrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omfördelning av pengar tillMetallbiologiskt centrum ur Fond 92--94.