mot · GH02U641 · 1994-01-25 00:00:00 — I ett , som skakas av nationalism och nationellamotsättningar -- ja också regelrätta övergrepp -- kangivetvis frågan ställas: Varför uppmärksamma justzigenarna? Svaret är naturligtvis, att tystnaden är såkompakt. I inget europeiskt land vill man egentligen låtsasom problemet.Det finns dubbelt så många zigenare i som detfinns svenskar. Som folkgrupp i är de alltså en av destörre. Men de saknar ett eget hemland. De har inte hellerbegärt det, men saknar i praktiken en värdig hemvist, i deländer där de valt att leva.Pogromer mot zigenare är en vanlig historisk företeelse iEuropa. Under utrotades kanske en halvmiljon zigenare av trupper och deras bundsförvanteri en rad europeiska stater. Knappast någon sörjde, vilketockså visar sig i det obefintliga intresset att historisktklarlägga vad som skedde.I var folkmordet mot zigenare systematisktunder 2:a världskriget. I dagens blodiga strider är zigenareoffer oftare än vi tror. De är också -- just därför och med sinohyggliga nutidshistoria -- mycket vanligare bland dem somsökt skydd också i vårt land. ''De kommer i charterbussar'',säger aningslösa politiker utan att inse hur de anspelar påfördomar om zigenarnas traditionella vandringsvanor.Rena pogromer mot zigenare rapporteras nu också i dagfrån . Ingen vågar vittna, så myndigheterna kanursäkta sig med att de inget kan göra. I länder somRumänien, men också , är zigenarna vidareutsatta för övergrepp tolererade eller direkt av de styrande.Skulle ha invalts i om judar -- vilketden högste må förbjuda -- hade behandlats som desszigenare? I otaliga europeiska stater är enskilda övergreppmot zigenare vardagsnotiser bara efter Berlinmurensfall.Zigenarnas förhållanden i olika europeiska stater harunder åren uppmärksammats inom . Dessarbete för att stärka skyddet för olika minoriteter hargivetvis bäring även på zigenarna. är detuppenbart att zigenarna har en mycket speciell ställning imånga länder, vilket kräver särskilda åtgärder för att stärkaderas rättigheter. bör i ta initiativ tillett program för att stärka zigenarnas ställning ochrättigheter i samtliga europeiska medlemsstater.Inom ESK har minoritetsfrågorna fått en central plats.Ett institut för demokratiska institutioner och mänskligarättigheter (ODIHR) har inrättats i . Enhögkommissarie för minoritetsfrågor har tillsatts. Den förrenederländske utrikesministern van der Stoel är den förstehögkommissarien. Få frågor synes så väl ägnade dessainstitutioners uppmärksamhet som skyddet för zigenarnasrättigheter i Europa.Högkommissarien har fått i uppdrag att göra en studieav zigenarnas situation. En rapport avlämnades i september1993. Det är viktigt att att den följs upp med kraftfullaåtgärder inom ramen för ESK, och att kan bidramed de ytterligare resurser, som kan erfordras för fortsattastudier. Det är ändå angeläget att denna brännande frågainte tillåts bli begravd i studier utan att åtgärder vidtas.Zigenare från Öst-, utgör ettväxande inslag bland de asylsökande i . Inte såfå av de övergrepp mot asylsökande som sker är riktade justmot zigenare, även om nationaliteten ofta inte nämns ellerens är känd. Detta förhållande tillsammans med densynnerligen utsatta situation zigenare har i t ex Rumänienoch det ställer krav på särskild analys vidbehandling av asylansökningar från zigenare. Många gångerär den zigenska identiteten oklar i asylärenden och kräversärskild omsorg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ i Europarådetför ett program för att stärka zigenarnas ställning ochrättigheter i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder inom ESK för att stärkaskyddet för zigenarnas rättigheter i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylprövning av zigenare.1