mot · GH02Sk607 · 1994-01-25 00:00:00 — Skatteväxling för miljön och sysselsättningen SammanfattningFör att lösa miljöproblemen krävs ett batteri av åtgärder.Tidigare dominerade ett litet antal stora förorenare. Densituationen är passerad. domineras miljöproblemen avmånga, ofta små diffusa källor och verksamheter.Enbart koncessionsvillkor, lagstiftning och förbud förolika verksamheter räcker inte längre. För att skapaincitament för fortsatta miljöförbättringar behövs även ettekonomiskt tryck. Då kan vi skapa en ständig utvecklingmot allt miljövänligare verksamhet.I motionen föreslår vi en skatteväxling där skatten höjspå energi samt produktion och konsumtion som påverkarmiljön negativt. Dessa skatteinkomster bör utnyttjas för attsänka skatten på arbete. I främsta rummet bör sänkning skeför tjänsteproduktionen. Detta kan t.ex. ske genom sänktaarbetsgivaravgifter eller sänkt moms för tjänsteproduktion.En uthållig utvecklingMiljöproblemen är långt ifrån lösta. Naturvårdsverkethar i en prognos gjort följande sammanställning, baserad pådagens politiska beslut. Situationen år 2020:nMarknära ozonNågot bättreÖvergödningNågot bättreFysisk påverkan inom jord- och skogsbrukOsäkertAvfallOsäkertOzonförtunningNågot sämreMetallerNågot sämreVäxthuseffektSämreOrganiska miljögifterSämreFör att undvika en ekologisk kollaps måste samhälletförändras. Det rådande samhället förbrukar natur- ochenergiresurser i allt snabbare takt. Både produktionen ochkonsumtionen genererar stora mängder avfall. Det har gåttså långt att det finns en uppenbar risk att klimatet förändraspå grund av det avfall vi sprider till atmosfären i form avväxthusgaser.Risken för klimatförändringar är det allvarligastekända hotet mot allt levande på denna planet.Klimatförändringar kan hota människans fortsatta existens.Ett ekologiskt anpassat samhälle är inte bara enönskvärdhet utan en nödvändighet.Framtiden kräver ett samhälle som brukar naturresurserutan att förbruka naturen. Vi kan inte längre fortsätta attproducera varor och producera oändliga mängderavfall. Det ekologiska samhället bygger på kretslopp ochslutna processer. En uthållig utveckling kräver ett samhällesom bygger på förnyelsebara energikällor.Skatteväxling för miljön och sysselsättningenEtt av medlen för att nå det framtida miljöanpassadesamhället är en skatteväxling. Det innebär att vi genomskatter och avgifter ändrar på prisförhållandena mellan detvi vill ha mer av och det vi vill ha mindre av, dvs. vi höjerpriset på det som orsakar miljöskador och sänker priset pådet som är miljövänligt.Skatteväxling innebär att samhället sänker kostnadenför mänskligt arbete och höjer kostnaden på naturresurseroch ickeförnyelsebar energi. Detta kan göras på olika sätt.Man kan sänka kostnaden på arbete genom att t.ex. sänkaarbetsgivaravgiften, eller genom att sänkamervärdesskatten för tjänster.Högre skatter på naturresurser och energi kan tas ut påflera sätt. Man kan skattebelasta råvaror, t.ex. metaller,plast, glas etc i en bil. Man kan höja avgiften påmiljöskadliga utsläpp, t.ex. bilavgaser. Man kan bedöma enprodukts, t.ex. en bils, miljöbelastning under hela sin''livscykel'' och sätta skatten därefter. Man kanskattebelasta ett visst beteende, t.ex. bilkörning. Man kankombinera allt detta.Detta innebär bl.a. att ändra priset på mänsklig energikontra annan energi. Då blir mänsklig arbetskraft billigarei förhållande till ändliga naturresurser.En sådan skatteväxling är motiverad av miljöskäl menockså av sysselsättningsskäl.Miljöavgiftsutredningen (bl.a. SOU 1990:59) ladegrunden till denna utveckling. är det hög tid att fortsättadet arbetet.ArbetslöshetenSverige står mitt i en djup arbetslöshetskris. En kris somriskerar att bli permanent. Arbetslöshetssiffrorna är djuptalarmerande. AMS beräknar arbetslösheten till idecember 1993.För att minska arbetslösheten måste vi alla förändra våraekonomiska villkor och bidra till uppbyggnaden av en stabiloch framtidsinriktad ekonomi.Vänsterpartiet föreslår en rad åtgärder för att minskaarbetslösheten och fördela våra tillgångar på ett jämnareoch rättvisare sätt. En skatteväxling är en del av dennastrategi. Skatteväxlingen innebär för överskådlig tid attvissa varor och tjänster blir dyrare.Men vi måste alla bidra till att minska arbetslösheten ochde sociala klyftorna. Vi måste aktivt motverka uppkomstenav ett samhälle där en stor grupp människor hamnar utanförvälfärden. Även miljöproblem drabbar i stor utsträckningsvaga grupper. Om vi med lite högre energipriser,varupriser etc. kan bidra till att både minskaarbetslösheten och miljöproblemen är det en väg som vimåste välja.Sveriges industri har fram till nu till stor del byggt på våratraditionella naturtillgångar, skogen, malmen och el frånvattenkraften. Naturtillgångarna minskar dock i betydelseför ett lands välstånd. Förmodligen har det sistapappersbruket byggts i . Återvinningen av pappergör att man istället förlägger pappersbruken nere påkontinenten -- nära marknaden och nära returpapperet.Gentekniken kommer att betyda att andra råvaror kommeratt minska i betydelse. Detta är bara några exempel.Den minskande ekonomiska vikten för de traditionellaråvarorna gör dock inte att vi kan slösa med dem.Råvarornas minskade ekonomiska roll gör inte att dessekologiska betydelse minskar.Produktivitetens roll för den industriellakonkurrenskraften blir allt viktigare. Det betyder attanvändandet av datorer och industrirobotar är viktigt. Menäven en ny arbetsorganisation på verkstadsgolvet betydermycket.Det visar sig redan i svensk verkstadsindustri. Trots storaavskedanden räknar man inte medsärskilt mycket nya anställningar under den framväxandehögkonjunkturen. Nyanställningar kommer inomteknikföretag som , men där betyder det att man sågott som enbart anställer civilingenjörer ochmarknadsförare. Enligt AMS senaste statistik vardet endast för av de nyanmälda platserna som detinte ställdes några krav på erfarenhet och utbildning.Sänkt skatt på tjänsteproduktionEn skatteväxling innebär att det relativa priset påarbetskraften minskar. Att försöka konkurrera med andraländers industri genom låga löner eller skattesubventionerpå arbetskraften skapar dock ingen uthållig ekonomiskväxtkraft.En genomförd skatteväxling med ett ökat skatteuttag påenergi och ändliga naturresurser tillsammans med ett sänktskatteuttag på arbetskraft bör därför avpassas så att ettpositivt förändringstryck bibehålls i näringslivet ochexportindustri.Den mänskliga arbetskraften skall framför allt användastill kunskapsintensiv verksamhet. Det gäller att hitta nyatekniker, tjänster och produkter som minimerarmiljöpåverkan och ökar effektiviteten i vårasamhällssystem.Det finns en grundläggande skillnad mellantjänsteproduktion och varuproduktion: Industriproduktionhandlar ofta om att spara tid, t.ex. att producera fler varorpå . Tjänsteproduktion handlar ytterst om att getid, t.ex. personlig omvårdnad i sjukvården.Detta gör att det i de flesta fall är lättare att ökaproduktiviteten i industri och varuproduktion jämfört medtjänsteproduktion. Det är t.ex. relativt lätt att avlastamänsklig arbetstid med robotar och datorer iverkstadsindustrin, men betydligt svårare att göra det isjukvård, omsorger och utbildning.Detta gör att en skatteväxling med minskad skatt påarbetskraft i görligaste mån bör riktas in påtjänsteproduktionen. Detta kan ske på flera sätt, t.ex.genom sänkta arbetsgivaravgifter för tjänsteproduktionoch/eller sänkt mervärdesskatt inom tjänstesektorn.En sådan skatteväxling gör det lättare att finansierapersonalintensiva verksamheter. Till denna grupp hör bl.a.sjukvården, omsorger, och utbildning, men också annantjänsteproduktion av mer renodlad servicekaraktär. Omskatteväxlingen genomförs på detta sätt blir det framföralltlättare att finansiera den tjänsteproduktion somhuvudsakligen är inriktad på den inhemska efterfrågan.En betydande del av denna tjänsteproduktion sker inomden kommunala sektorn -- en sektor med stora finansiellaproblem. En skatteväxling med minskad skatt på det arbetesom utförs inom tjänstesekorn skulle därför också kunnabetyda en minskad finansiell börda på kommunerna.Den av oss skisserade skatteväxlingen innebär såledesatt vi delvis löser flera problem -- både arbetslösheten ochmiljöproblemen minskar som kommunsektornsekonomi avlastas.Statlig skatteväxlingPrincipen om skatteväxling bygger på att skatterna höjspå energi och sådan konsumtion och produktion sompåverkar miljön negativt. Intäkterna används för att sänkaskatten på arbete.Sänkt skatt på arbeteAtt sänka skatten på arbete t.ex. genom sänktaarbetsgivaravgifter och/eller sänkt moms påtjänsteproduktion betyder att staten förlorarskatteinkomster. Sänkningarna måste dessutom vararelativt omfattande för att de skall ge någon påtagligsyssesättningseffekt.En generell sänkning av arbetsgivaravgifterna med enprocentenhet skulle ge ett inkomstbortfall på ca 6 miljarderkronor. En betydande del av arbetsgivaravgifterna kommerdock från stat och kommuner. Det är i praktikenskatter/avgifter som den offentliga sektorn betalar till sigsjälv. Att sänka arbetsgivaravgifterna innebär dessutom attkostaderna för vissa bidragssystem minskar.Nettobortfallet för den samlade offentliga sektorn av ensänkning av arbetsgivaravgifterna är därför väsentligtmindre och kan uppskattas till att ligga på ca hälften, dvs. 3miljarder kronor.Om sänkningen riktas in på vissa tjänstesektorer så kanman genomföra tämligen omfattande reduceringar avprocentsatserna utan att de statsfinansiella påfrestningarnablir dramatiska. Det bör därför närmare utredas om hur ensådan reducering av arbetsgivaravgifterna kan avgränsasoch hur stor den bör vara för att skapa påtagligasysselsättningseffekter.Motsvarande resonemang kan göras förmervärdesskatten. har tre procentsatser förmomsen, i generell moms, för livsmedel ochrestaurangtjänster, samt för resor och hotelltjänster. Ipraktiken har vi i redan ett system -- en slagsskatteväxling med reducerad skatt för visstjänsteproduktion.De statsfinansiella konsekvenserna av en sänkning meden procentenhet på befintliga momssatser skiljer sigväsentligen åt. På den generella nivån skulle det kosta 2,4miljarder kronor, medan det för livsmedelssektorn skullekosta 0,9 miljarder och för den s.k. turistmomsen skulle detendast röra sig om 0,2 miljarder kronor.Exemplen visar att man även på detta område kangenomföra tämligen omfattande sänkningar avprocentsatserna till rimliga kostnader om områdetavgränsas på ett effektivt sätt. Det bör därför närmareutredas vilka ytterligare tjänsteområden som kan omfattasav dessa reducerade nivåer.Höjda miljöskatterFör närvarande tar staten in iintäkter från skatter som är miljörelaterade. För budgetåret1993/94 beräknades skatteintäkterna enligt följande tabell.nKoldioxidskatt10,8Svavelskatt0,22Bensinskatt17,8Försäljningsskatt på motorfordon1,2Allmän energiskatt7,8Diseloljeskatt1,4Skatt på viss elektrisk kraft (vatten)1,0Särskild skatt på elektrisk kraft (kärnkraft)0,12Summa40,34Om man antar att utrymmet för att ta ut miljörelateradeskatter kan ligga inom intervallet 5--av BNP så skulledet motsvara 70 till . Med det lägreantagandet så skulle utrymmet för att öka demiljörelaterade skatterna ligga på ytterligare ca 30miljarder.Det finns miljöskäl som talar för att höja de flesta avovan angivna skatter. Det gäller bl.a. koldioxidskatten,bensinskatten, den allmänna energiskatten, samt skatternapå elektrisk kraft.Kommunal skatteväxlingEn skatteväxling kan även ske på nivå.Naturskyddsföreningen har i en rapport ''Kommunalskatteväxling'' tagit upp frågan. Det innebär att denkommunala inkomstskatten sänks som avgiftenhöjs på tekniska verksamheter och trafik som genererarmiljöproblem. Berörda verksamheter är energi, VA ochavfallshantering.En översiktlig beräkning visar att en krona sänkt skatt påarbete skulle motsvaras av i ökade avgifter på tekniskverksamhet. Om trafiken kan fås att bära en större del avsina miljökostnader skulle avgiftsökningen på de tekniskaverksamheterna bli väsentligt mindre.Självkostnadsprincipen som styr avgiftsnivåerna pådessa verksamheter är ett hinder för denna kommunalaskatteväxling. Förslag om en förändradsjälvkostnadsprincip (Ds 1993:16) bör dock göra dettamöjligt.På samma sätt som den statliga skatteväxlingen är detviktigt att slå fast att denna skatteväxling är en process somtar flera år.På sikt finns det ett problem i och med attavgiftsunderlaget minskar i takt med att hushållen anpassarsig till mer miljöanpassade produkter och verksamheter. Devalda verksamheterna har dock låg priselasticitet, de ärrelativt okänsliga för måttliga prisökningar. får mandock hitta kompletterande skatteunderlag.Hushållen drabbas olika beroende påkonsumtionsmönster och boendeform. Skatteväxlingenskall dock genomföras att enskilda hushållskall ha tid att anpassa sig utan större olägenheter. Viktigti detta sammanhang är också att hushåll i flerfamiljshusbelastas utifrån sin egen konsumtion för att kunna förändrasitt beteende. är ofta kostnaderna för de tekniskaverksamheterna okända för enskilda hushåll iflerfamiljshus.Problem kring skatteväxlingEtt problem som många tar upp i debatten är attskattebasen reduceras i takt med att den skattebelastandemiljöstörningen upphör. Detta är dock inget problemeftersom man då lägger miljöavgift på den verksamhet somär näst mest miljöskadlig. kommerverksamheter alltid att ha en negativ inverkan på miljön --dock förhoppningsvis i allt mindre utsträckning.Problemet med ''eroderande'' skattebas är följaktligenett framtida problem som ligger långt bort -- om det enskommer att existera. Har vi lyckats skapa ettframtidssamhälle som baseras på verksamheter ochprodukter som inte har någon negativ miljöpåverkan allskommer vi med stor sannolikhet inte att behöva deskatteinkomster miljöavgifter ger.Sysselsättningseffekt i SverigeDet är synnerligen svårt att beräkna den ökadesysselsättningsgraden i ett nytt kretsloppssamhälle jämförtmed ett bevarat, gammalt miljöfientligt samhälle.Det nya moderna samhället som vilar på kunskap,kreativitet och kommunikation kräver en högre grad avmänskliga insatser än det gamla miljöförstörandesamhället. Det innebär att ny sysselsättning skapas bådeinom tjänstsektorn och industrisektorn. Det innebär längrestudier för flertalet.Vi avstår här från att exakt beräknasysselsättningseffekt. Dock konstaterar vi att enbart en mermiljöanpassad energisektor (som beskrivs senare) kan om10 år generera 30 000--50 000 nya sysselsättningstillfällenberoende på utvecklingstakt.Effekter för näringslivetSvenskt näringsliv måste övergå till produktion som ärmiljöanpassad -- både produkterna och processerna skallingå i ett ekologiskt kretslopp. Svenskt näringsliv måstesuccessivt kunna möta den utländska konkurrensen somgradvis allt mer baseras på dessa kretsloppsprinciper.Japan är framsynt och ledande i dennaomställningsprocess -- som vanligt, frestas man att säga. Defrämsta tecknet på denna framsynthet är deras 100-årsplan,New Earth 21, där de främsta företagen och statligainstanser samarbetar för att ta fram en plan för ekologiskuthållighet.Utvecklingen i vissa , och --framför allt -- visar att tempot i dennaomställning accelererar. Om inte skall tappainternationella konkurrensfördelar måste det svenskanäringlivet se möjligheterna i denna omställning.I t.ex. måste svenska företag vara beredda på attutvecklingen kan ta fart i miljövänlig riktning sedanClinton--tagit över. De pläderar bl.a. för bevarandeav den biologiska mångfalden, bensinskatt, allmänenergiskatt och att energieffektiviteten skall öka med 20 %.Detta skapar möjligheter för svenska framsynta företag.Oroande tecken finns på att halkar efter i dennaprocess. T.ex. satsas i av samhälletsforskningsmedel på miljöforskning medan det i viktigakonkurrentländer satsas mer; (), (3,), (3,).Den enda möjliga tekniken är......miljöteknik som inte påverkar miljön negativt.Internationella rapporter och forskare visar attmiljöteknik i vid bemärkelse är den snabbast växandenäringen och framtidssektorn. beräknar enbartmarknaden för miljöskydd till 1990.Den beräknas öka med . En liknandepositiv utveckling gäller för flertalet miljöbaseradenäringar.Verkligheten visar att viktiga delar av svenskt näringslivhar svårt att ta till sig detta. Det innebär att samhället måsteta ett delansvar för omställningen till ett miljöanpassatnäringsliv med framtidsutsikter.Samhället har också ett ansvar, eftersom många av depositiva effekter som ett ekologiskt anpassat samhällegenererar kommer till uttryck i form av kollektivanyttigheter. Som t.ex. renare hav, mindre buller, bevaradbiologisk mångfald.Förbrukningen av råvaror per capita visar nu tecken påatt sjunka i vissa industrialiserade länder.Detta är ett viktigt trendbrott som visar att vägen mot ettmer kretsloppsbaserat samhälle startat och är möjlig.En skatteväxling innebär olika konskevenser för olikanäringar. Vissa gynnas, vissa kommer att möta allt störreproblem. Sektorer som gruvnäring, konventionellt skogs-och jordbruk får det kärvare. Detta får dock inte stoppa uppden långsiktiga utvecklingen. Det är emellertid viktigt attden långsiktiga strategin ligger fast för att näringsidkareskall kunna fatta framtidsinriktade investeringsbeslut.Internationella aspekterAllmäntSverige är ett litet, högt utvecklat industri- ochtjänstesamhälle som till stor del grundar sin ekonomi påhandel och kontakter med omvärlden.Detta skapar både möjligheter och begränsningar förvårt agerande inom snart sagt alla områden.Sveriges ansvar för att driva på utvecklingen imiljövänlig riktning är stort. Vi har tjänat stora pengar påatt förbruka naturresurser i vårt eget land och i andraländer. Vi har negligerat miljöskadorna ochkostnaden för rening, bevarande och återställning. Vårmiljöskuld beräknades till minst 300miljarder kronor och den ökar med minst 7 miljarder per år.ÖsteuropaGentemot och länder i måste vi haen generösare inställning. Vi måste på många olika sättsprida de resursbevarande teknikerna och systemen; dessaländer får inte göra samma misstag som de gamla i-ländernahar gjort. Det skulle innebära en oöverträffad tempovinst iutvecklingen om vi kan undvika att öst- och gör demiljömisstag de industrialiserade västländerna har gjort.15 % av kan klassificeras som miljöskadadeområden enligt den ryske miljöministern i december 1993.Det visar både vidden och brådskan av kraftfulla åtgärder.UtvecklingsländerUtvecklingen i NIC-länderna och i , ,m.fl. inger stor oro ur miljösynpunkt.Miljöproblemen där är gigantiska och växer snabbt motkatastrofala tillstånd -- särskilt i storstadsregionerna. Det ärspeciellt trafikproblem och problem som härrör frånobefintliga VA-system som orsakar de allvarligastesvårigheterna. Inom dessa sektorer har enmöjlighet att bli föregångsland.Som Tsao, ordförande i , uttryckte det när han var på Sverigebesök ijuni 1993 för att studera svenska lösningar på miljöproblem:''Vi är speciellt intresserade av vad ni gjort rätt och vadni gjort fel, så vi inte behöver upprepa era misstag. ''Den fond på som skapades isamband med ozonprotokollet 1990 för att eliminerafreonanvändning i kan tjäna som föredöme.FörslagSom första steg bör vi undersöka om det är möjligt attinföra en miljöskatt i -- kanske inklusive övrigaÖstersjöstater på verksamheter som påverkar Östersjön.Medlen skall gå till en fond som finansierar Östersjönsrestaurering.Naturligtvis skall också driva dessa krav ochtankegångar i internationella sammanhang.Allmänna riktlinjer för en skatteväxlingDessa allmänna riktlinjer och de mer branschspecifikaförslag som redovisas i slutet av denna rapport börutredningen om skatteväxling beakta.Det är också viktigt att utredningsarbetet påskyndas,inte minst mot bakgrund av den mycket allvarligasituationen på arbetsmarknaden.Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Samhällets krav skall vara långsiktiga och gerimlig tidsram för att ställa om till ett kretsloppssamhälle.Samhällets alla slag av styrmedel skall kunna användas --från rena förbud till miljöavgifter. Miljöavgifter kommer attvara det effektivaste styrmedlet.Beslut i måstealltid ställas i relation till omvärlden. På kort sikt är vissaåtgärder kostnadseffektivare att genomföra i än iSverige.Beslut i skall bidra till att minska klyftanmellan i- och u-världen.Att skapa ett kretsloppssamhällebetyder att vår livstil i i-världen måste förändras, dvs. vårmateriella konsumtion per individ måste i genomsnittminskas och ändras.Om en befintlig verksamhet inte kanredovisa hur denna omställning skall gå till inom en rimligtid skall den förbjudas.Nya verksamheter skall ej tillåtasom de inte kan ingå i kretsloppssamhället.Förslag för ett antal specifika sektorerEnergisektornOmställningen av energisektorn är strategiskt denviktigaste. Den påverkar alla andra sektorer, det är fråganom allvarliga miljöproblem och en skatteväxling genererarmånga nya arbetstillfällen.Energisektorn måste baseras på förnybara energislag.Särskilt viktigt är det att öka användningen av biobränslen.Dels har vi ett stort och växande överskott av råvara frånskogs- och jordbruksmark, dels är biobränslenförnyelsebara. Regeringen sänkte våren 1992energiskatterna för industrin. Det är ur miljösynpunkt ochskatteväxlingssynpunkt oacceptabelt och motverkarnödvändig modernisering och omstrukturering av industrin.Den energi vi måste förbruka skall i allt större gradproduceras från förnyelsebara energikällor. För Sverigesdel innebär det en högre andel av biobränslen, vindkraftoch solenergi. tillkommer förmodligen andramiljövänliga energislag.Energiskatterna bör ändras så att de successivt ökar förickeförnybara energislag. I detta bör ett långsiktigtperspektiv ingå så energiaktörer åtminstone för enfemårsperiod vet vilka regler som gäller. De senaste årenhar det hänt att skattereglerna för energiaktörer ändrats 5gånger -- . Detta är inte acceptabelt.Biobränslen ger , men kan ge ytterligare 80TWh.En stor del av de framtida biobränslena kommer attproduceras på skogsmark. Åtminstone 20mer kantas ut från skogen utan att utarma markerna. Detta gällersärskilt om man kan hitta lämpliga metoder att återföraaskan till skogsmarken.Biobränslen har stor regional betydelse och skallutvecklas och brukas nära sina produktionsområden.Energiskogar skall även utnyttjas i områden där risk förläckage av näringssalt föreligger, t.ex. runt Laholmsbukten.Biobränsleanläggningar, som t.ex. den i , visar påframtidsutvecklingen.Vid utvecklingen av biobränsleproduktion skall visamarbeta med där vi i gemensamma projektkan arbeta för att ställa om energiproduktiontill miljövänligare och energieffektivare alternativ, t.ex.modern biobränsleproduktion. Detta genererar -- frånsettmiljöförbättringarna -- även många arbetstillfällen på bådasidor om Östersjön.Exempel 1: Tio nya metanolfabriker som producerardrivmedel ur skogs- och jordbruksråvara skulle ge 5 000arbetstillfällen.Exempel 2: Om vi skulle ta hand om en högre gradav de träråvara som lämnas i våra skogarskulle denna verksamhet kunna alstra upp emot 30 000 nyajobb -- i huvudsak i glesbygd. God illustration till detta ärHässelbyverkens () försöksprojekt med att köraskogsråvara på pråm från till sinenergianläggning i för värmeproduktion.Bygg- och bostadssektornAv strategisk betydelse är också bygg- ochbostadssektorn. Denna sektor står för en stor del av detotala investeringarna, den producerar ''produkter'' medlång livstid, den genererar många sysselsättningstillfällen.De flesta bedömare är nu överens om att byggandet, avallehanda slag, måste upprätthållas för att undvika enkollaps. Det är då viktigt att bygginvesteringarna bidrar tillett mer miljöanpassat samhälle.Därför betonar vi vikten av upprustning och renoveringoch ett tänkande som minimerar energiåtgång i alla led frånbyggmaterialtillverkning till användning och drift. Vibetonar vikten av samhällsplanering som minimerarbehovet av jungfruliga råvaror och framtidatransportbehov. Vi betonar vikten av konstruktioner sombestår av återvinningsbara, friska och långlivade material.Nyproducerade bostäder skall också ge möjligheter tillett mer ekologiskt boende.