mot · GH02Jo694 · 1994-01-25 00:00:00 — InnehållSocialdemokratisk miljöpolitik2''Gröna'' jobb3Sveriges roll i det internationella miljöarbetet6Europa och miljön7Miljösatsningar i Central- och Östeuropa9Grön ekonomi10Utveckling av planeringsinstrumenten11Bevara den biologiska mångfalden12Trafiken och miljön15Omställning av energisystemet16Avfall och kretslopp18Vattenvård20Hemställan22Miljöpolitikens viktigaste uppgifter är att skapa enlångsiktigt hållbar utveckling och ge människorna en godhälsa och ett tryggt liv. Vi vill forma en utveckling som intetär på jordens begränsade resurser och som inte sätter oss iskuld till kommande generationer eller till människor iandra länder. Många strävar mot en sådan utveckling ocharbetar precis som för att uppfylla de mål som finnsi -- det dokument för en hållbar utveckling somtogs fram under i 1992.Vägarna att nå målet skiljer sig mellan de politiska blocken.Hittills har den socialdemokratiska miljöpolitiken visat sigmest kraftfull. Det märks inte minst i den borgerligaregeringens hantering av miljöfrågorna.Trots att regeringen ständigt återkommer tillekonomiska styrmedel sker inget konkret på området.Enda initiativet i årets budgetproposition är ettutredningsuppdrag om skatteväxling. En enda nymiljöavgift har regeringen mäktat med under sittregeringsinnehav. Det är en kadmiumavgift påhandelsgödsel som endast ''ger obetydliga intäkter'' enligtfinansplanen. Gröna jobb och gröna investeringar lysermed sin frånvaro. På miljöområdet klarar inte denborgerliga regeringen av att omsätta tankarna igenomförbara förslag. Den borgerliga regeringens politiksträvar mot avreglering och privatisering samt mot lägreskatter och ökat spelrum för marknadskrafterna.Socialdemokratisk miljöpolitikSocialdemokraterna vill styra marknaden med frivilligaöverenskommelser och lagar, men också med ekonomiskastyrmedel i form av både subventioner och skatter/avgifter.Tydligast märks skillnaden mellan borgerlig ochsocialdemokratisk miljöpolitik när det gäller jord- ochskogsbruket där borgarnas markägarintressen domineraröver miljöhänsynen. Trots att regeringen nu verkaracceptera sektorsansvaret för miljön gentemot industrin hardet inte gått att få genomslag för detta inom de areellanäringarna.Den allt kärvare samhällsekonomin gör det ocksånödvändigt att kräva utökat sektorsansvar för miljön. Dentid då samhället hade råd att subventionera miljöåtgärder ärförbi. Det gäller även jord- och skogsbruket. Men ett ökatansvarstagande för miljön kräver kraftfulla politiska beslut.Klarar vi inte det kommer miljöskulden att öka och vilämnar allvarliga miljöproblem till kommandegenerationer. Miljöproblem som då kommer att kostabetydligt mer att lösa än om vi nu klarar av att förebyggadem.När socialdemokraterna satt vid makten fördes enmycket aktiv miljöpolitik. På flera områden ställde vi kravsom företagen först deklarerade att de inte klarade. Mennär besluten väl var fattade uppfylldes miljökraven snabbt.Svensk industri blev världsledande, bl.a. vad gällerklorsnåla blekningsmetoder och freonfriatillverkningsprocesser och produkter. En bra miljöpolitikstimulerar företagens utveckling. Konkurrenskraftenkommer i ett längre perspektiv att öka i takt medefterfrågan på miljövänliga produkter ochproduktionsprocesser.Den nuvarande borgerliga regeringen har inte klarat attföra en offensiv miljöpolitik. Svensk teknik och tekniskutveckling har hamnat på efterkälken på miljöområdet. Istället för att avvakta under lågkonjunkturen borderegeringen använt den som språngbräda för att stimulerautveckling av företagens miljökunskaper och miljöteknik.För att nå framgång krävs höga politiska miljökrav, satsningpå forskning och utbildning samt viss ekonomisk stimulans.Miljöpolitiken i EU, i , kretsloppet och denbiologiska mångfalden är områden socialdemokraternaprioriterar. Även ''gröna jobb'' har blivit ett viktigt inslag ivår miljöpolitik.Miljöhänsyn i alla sektorerDen socialdemokratiska miljöpolitiken syftar tillmiljöhänsyn i alla samhällets sektorer. Därför påbörjade vien förändring av skattesystemet, samt utformadeomställningsplaner för energi-, trafik- ochavfallspolitiken.Socialdemokraterna påbörjade en grönskatteväxling , vilken skärptes i och med1990/skattepolitiska beslut. Energiskatterna ökade,flera miljöavgifter/skatter infördes och skatten påinkomster sänktes. Den borgerliga regeringen har intelyckats fullfölja denna politik, trots långtgående utfästelserom motsatsen. Tvärtom har energiskatten tagits bort ochkoldioxidskatten kraftigt sänkts för all industri. Avgifternapå handelsgödsel och bekämpningsmedel har avskaffats. Enenda miljöavgift har regeringen lyckats införa under sina årvid makten -- en tämligen verkningslös avgift på kadmium ihandelsgödsel!Den borgerliga regeringen har fört ensvag energipolitik. Inga initiativ har tagits för att fullföljatrepartiuppgörelsen. Regeringen har inte klarat attstimulera effektivare energianvändning eller i störreutsträckning öka introduktionen av förnyelsebaraenergikällor. Snarare har motsatsen uppnåtts genomavreglering och försök att privatisera energimarknaden.Regeringen har på socialdemokratiskt initiativ utrettmöjligheterna att begränsa kolväteutsläppen från enskildvedeldning samt möjligheten att genom handel medutsläppsrätter mellan energiföretag i och de baltiskastaterna minska regionens koldioxidutsläpp.Regeringenhar höjt bensinpriset. har km-skatten för tungafordon avskaffats och ersatts av en differentieraddieselskatt, där dock skatten för den renaste dieseln(miljöklass 1) är så låg att den ligger under EG:s miniminivåför bränsleskatt. Det gynnar biltransporter på bekostnad avandra mer miljövänliga trafikslag. Inte heller harregeringen lyckats förändra förmånsbeskattningen avtjänstebilar.Regeringen har utvecklat våra tankar påomställningsplaner i kretsloppspropositionen. Det innebären stimulans, bl.a. till källsortering och minskadeavfallsmängder. Socialdemokraterna avser dock att bättredefiniera vem som har det ekonomiska ansvaret förproduktens slutliga omhändertagande samt föreslå någonform av straffansvar. Vi kommer att prioriteraelektronikområdet. Vi kommer att försöka slutakretsloppet mellan stad och landsbygd. På alla områdenskall kretsloppstanken in. ''Gröna'' jobbDet är både konstruktivt och samhällsekonomiskt riktigtatt satsa på miljökrav som ger arbetstillfällen underlågkonjunkturen. Det socialdemokratiska kravet påackumulatorer för att minska kolväteutsläppen vid enskildvedeldning är ett exempel som skulle ge omkring 10 000årsarbetstillfällen.Vårt krav på metangasutvinning ur avfallsdeponier geren del anläggningsarbeten i initialskedet. Därtill kommeratt avfallsbolagen kan utnyttja biogasen som bränsle försopbilarna.Producentansvaret för förpackningar är ettregeringsinitiativ som ger fler jobb. Ännu flerarbetstillfällen skulle skapas om regeringen skyndar påinförandet av producentansvar på datorer och TV-apparater. Det socialdemokratiska kravet att införa enavgift på osorterat industri- och byggavfall skulle ocksåskapa en rad arbetstillfällen i industrin som detstimulerar ''returföretagens'' inträde på marknaden.Att påbörja avvecklingen av kärnkraften ökar ocksåbehovet av arbetskraft. Ny kraftproduktion gerindustrijobb samt anläggningsjobb och ifall bioenergianvänds även arbete inom skogs- eller jordbruksnäringen.Eleffektivisering ger viss stimulans till industrin, men främsthandlar det om arbetstillfällen för elektriker ochbyggarbetare. Miljö- och energikrav stärker svenskkonkurrenskraft på den internationella marknaden i taktmed andra länders ökade miljökrav. Även en framtidaomprövning av avloppshanteringen kan ge flerarbetstillfällen.Miljö- och sysselsättningsskapande åtgärderRegeringen har inte satsat tillräckligt medarbetsmarknadspolitiska medel på ''gröna jobb''.Inventeringsarbete, skötsel av naturreservat, restaureringav kulturmiljöer o.d. är gamla beprövade AMS-jobb.Regeringen borde ha stimulerat till tidigareläggning av vissaangelägna arbeten. Det gäller bl.a. reinvesteringar ikommunernas läckande vatten- och avloppsledningar samtsanering av inomhusmiljön i kommunernasfastighetsbestånd. En kraftfull miljösatsning i Östeuropakan också ge arbetstillfällen i . För att öka andelen''gröna'' jobb föreslår socialdemokraterna att riksdagenanvisar sammanlagt tillNaturvårdsverket som bidrag till sysselsättningskrävandemiljöinvesteringar. Totalt innebär det investeringar på ca2,i kommunerna och tusentalsarbetstillfällen.Sanering av förorenad mark är ett sådant område somger sysselsättning. Bara i Sala går saneringen på och kan sysselsätta minst någrahundra personer. I Sala är marken kontaminerad av bly frångammal gruvdrift och slagghögar. Avsikten är att schaktabort det översta markskiktet med början på lekplatser, skol-och dagisgårdar. Men i andra fall krävs betydligt meravancerade metoder för att komma till rätta medproblemen. För sanering av mark har socialdemokraternaanslagit mer än regeringen för nästabudgetår.Bullersanering är ytterligare ett område som är lämpligti lågkonjunktur. räknar med att detunder en tioårsperiod går att åtgärda de allvarligasteproblemen i befintlig bebyggelse till en kostnad av 800miljoner kronor . Bullervallar, treglasfönster ochisolering av fasader är de vanligaste åtgärderna och geranläggnings- och byggjobb. Vi föreslår att anvisar100 för bidrag till bullersanering.Vi ger också via bidrag tillförbättringar av enskilda avloppsanläggningar på 110mijoner kronor, reinvesteringar i kommunernas VA-nätmed samt för attstimulera kvävereningen i de kustnära reningsverken.Under den förra lågkonjunkturen utfördes viktigt natur-och kulturvårdande arbete. För vård och skötsel avnaturreservat, upprustning av leder m.m. föreslår vi 35miljoner kronor utöver regeringens förslag. Därtill finns enrad mindre projekt ute i landet med byggjobb,inventeringsjobb m.m. som också är angelägna. Härföreslår vi att ekonomiskt bidrag ges till två sådana projekt.Det första gäller en besöksanläggning vid den finafågelsjön . Byggnaden är beräknad till ca 10 miljonerkronor exkl. projektering. Vi föreslår att gerNaturvårdsverket ett tilläggsanslag på förbyggande av en besöksanläggning vid Tåkern.Det andra gäller Ystads kommun, som under flera årdrivit ett försöksprojekt med byggande av pirar för attminska stranderosion i området. Projektet bekostas ihuvudsak av kommunerna och villaägarna.Naturvårdsverket har anslagit forskningsmedel för att nogafölja hur naturen påverkas av byggnationerna. Totalt kostardetta projekt . Vi föreslår att riksdagenanvisar för att bidra till försöken attstoppa stranderosionen.Naturvårdsverket bör få i uppgift att samordna ochprioritera kommunernas miljöinvesteringar.Utbildning och informationMiljökunskaperna hos folk i allmänhet måstegrundläggas tidigt på daghem och i skolan.Miljöfortbildning av personal på daghem och skolor ärdärför alltid aktuellt. Socialdemokraterna anser att det ärnödvändigt att integrera miljön i all utbildning -- frångrundskolan till samt företagsinterna kurser.Men under lågkonjunktur och sviktande arbetsmarknadkan man satsa mer. Här ger vi några förslag:Gymnasieskolan och Komvux skulle kunna erbjuda varvadteori och praktik där inriktningen är yttre miljö ocharbetsmiljö. Eleverna kan därigenom lära sig att ställamiljökrav som konsumenter och som beställare av varor.Varvad miljöutbildning för tekniker och ekonomer somredan har anställning. Miljörevision ochmiljöteknikutveckling inom den egna branschen skall stå påschemat. Tillämpning och utredning sker på det egnaföretaget.Kommunerna kan arrangera miljöutbildningför fastighetsskötare och städare. Kunskaper om skötsel avventilationssystem och städkemikaliernas miljöpåverkan ärviktiga kunskaper som leder till både bättre yttre ochinre miljö.Gröna ungdomsbrigader kan bildas medarbetslösa ungdomar för att bygga upp miljöaktiviteter idaghem och skolor. Ungdomarna bör först få en egenmiljöutbildning med praktiska och pedagogiska kunskaper.Både kommunerna, staten och företagen måste taförnyat grepp på miljöfortbildning inom olika branscher.Samtidigt får inte miljöutbildning inom ramen för denvanliga undervisningen glömmas bort.Sveriges roll i det internationella miljöarbetetSverige tillhör den rika världen -- den femtedel avmänskligheten som utnyttjar fyra femtedelar av jordensresurser! Vårt lands bidrag till de globala och regionalamiljöhoten är större än vad som långsiktigt kan accepteras.Vi har ett stort ansvar att gå före på miljöområdet -- attställa om vårt livsmönster och vår produktion till enlångsiktigt hållbar utveckling som tär mindre på jordenssamlade resurser. Vi har också ett stort ansvar att driva påden internationella miljöutvecklingen.Ett särskilt ansvar har gentemotutvecklingsländerna och deras behov av hjälp till en snabbteknisk och ekonomisk utveckling utan att föra våld motnaturen. Den globala miljöfaciliteten, GEF, skall ökamotivationen för utvecklingsländerna att delta i arbetetmed globala miljöproblem. Fonden gör det möjligt fördessa länder att köpa mer miljövänlig men dyrare teknik.Fondens användningsområde har fastställts till de mer i-landsorienterade miljöproblemen -- klimatet, biologiskamångfalden, internationella vatten och uttunningen avstratosfärens ozonskikt. är angelägna om attfondens användningsområde utvidgas även till defattigdomsrelaterade problemen, t.ex. ökenutbredning,vattenbrist, avskogning och nedsmutsning av de storagemensamma floderna.I vår biståndsmotion redogör vi närmare för vår syn påbiståndet samt fattigdomens betydelse förmiljöförstöringen. Där berör vi också frågan omskuldnedskrivningar och deras betydelse för en bättremiljö. Det internationella miljöarbetet behandlas även i vårUNCED-motion.På det internationella området brister den borgerligaregeringens miljöpolitik. Den måstesätta upp tydligare miljömål för det internationella arbetet.Särskilt bör trafik- och energifrågorna uppmärksammasmer. Det är också viktigt att kunskaperna om miljöpolitiskastyrmedel ökar. Det är nödvändigt att följa och aktivtförsöka påverka miljöutvecklingen i olika internationellafora. Som ett led i denna strävan anser vi att de tekniskaattachéerna och jordbruksråden skall ges ett tydligtmiljöuppdrag att bevaka forskning och teknisk utvecklingsamt ländernas miljöpolitik. Detta bör redvisas förriksdagen. Det gäller inte minst att föra upp miljön pådagordningen i EES/EU-arbetet samt arbeta aktivt medmiljöfrågorna inom GATT-avtalet.GATT-avtaletDen internationella handeln med varor och tjänster ökaroch många länder strävar efter en friare världshandel.GATT-avtalet är det största frihandelsavtalet och har storbetydelse för ländernas ekonomiska utveckling och välfärd.Frihandeln rymmer en rad miljöproblem, men trots dettafinns inga direkta bestämmelser om miljön i GATT-avtalet.Dock finns vissa undantag som ger länderna rätt att bl.a.genomföra åtgärder för att skydda människors, djurs ellerväxters liv eller hälsa samt för att bevara icke-förnybaranaturtillgångar inom landet. Därmed finns ett visstutrymme för nationella stränga miljöbestämmelser. I dennya GATT-rundan har man diskuterat att upprätta enmiljökommitté för att miljön bättre skall kunna beaktas.Det är viktigt att arbeta för ett genomslag förförsiktighetsprincipen, principen om förorenarensbetalningsansvar samt substitutionsprincipen inom ram. Det är också angeläget att de paneler sombehandlar tvister mellan länderna har miljökunskaper ocharbetar öppet så att internationella miljöorganisationer etcges möjlighet att presentera sina åsikter.GATT-avtalet ger länderna rätt att ta ut skatter ochavgifter. Dock bör dessa bestämmelser preciseras bättre såatt miljösyften i olika länder kan uppnås utan attskatterna/avgifterna betraktas som tekniska handelshinder.Från miljösynpunkt är det även angeläget att inom GATTkomma överens om minimiskatter/avgifter på exempelvisfossila bränslen och koldioxidutsläpp.Samtidigt som tullar och tekniska handelshinderavvecklas är det nödvändigt att krav på mer långtgåendemiljöåtgärder förs fram. Det gäller inte minst för attförebygga handel med hotade arter, illegal handel medmiljöfarligt avfall etc. I vissa fall har konflikter uppståttmellan nationell lagstiftning som införts för att uppfyllainternationella konventioner och det globalafrihandelsavtalet . Sådana konflikter måsteundanröjas.GATT-avtalet är ett av medlen för att uppnå en hållbarutveckling i världen. måste vara pådrivande för attdet miljöprogram beslutat om utformas påett sådant sätt att det förpliktigar till effektivamiljöåtgärder. Det är också angeläget att göra en översynav hur miljökrav på produktionsprocesserna påverkarkonkurrensen mellan länderna som omfattas avfrihandelsavtalet. Även risken för ökade miljöutsläpp tillföljd av ökade transporter bör beaktas. En långsiktigstrategi för hur skall miljöanpassas fullt ut börarbetas fram.Europa och miljönVår vision är att skall bli föregångare vad gälleromställning av konsumtion, produktion ochenergiförsörjning i mer miljövänlig riktning. Men eneuropeisk marknad skapar i sig miljöproblem framför alltgenom ökade transporter. Därför måste vi mycket aktivtdriva en gemensam miljöpolitik. För att nå målet ett rentEuropa krävs genomgripande förändringar i samhället. Vianser att bör ta initiativ till en miljökonferens förhela , där en vision för ett framtida hållbartEuropa tas fram. Den skall ses som en fortsättning påNordsjökonferensen och arbetet i HELCOM.Vare sig vi blir medlemmar i eller ej kommer EU:smiljöpolitik att påverka de inhemska miljökraven. Sverigeoch svensk miljö har mycket att vinna på ett engagemangför att stärka EU:s miljöpolitik. Det är inte bara vår egenoch miljösituation vi kan påverka genom EU.Västeuropas länder har tillsammans den tyngden att de kanutmana de två andra världsekonomierna, och Japan.För socialdemokraterna är det självklart att en inhemskmiljöpolitik går hand i hand med ett ökat internationelltengagemang. Det finns flera exempel som visar att även ettlitet land som kan vara med och påverka ute iEuropa. Våra stränga krav på freonavveckling är ett sådantexempel. Ett annat utgör de framgångarKemikalieinspektionen haft för att förbättra EU:skemikalielagstiftning. Men det krävs resurser och stormålmedvetenhet.Strategi för EuropaarbeteSverige måste skaffa sig en hållbar strategi för hur deneuropeiska miljöpolitiken skall utformas. Att dennuvarande regeringen saknar en sådan märktes tydligt iskrivelsen om EG-samarbete (skr. 1992/93:255) sompresenterades för . Inte heller imedlemskapsförhandlingarna har regeringen agerat medtillräcklig styrka.Tack vare socialdemokratiska påtryckningar drevsförhandlingarna vidare till det resultat vi nu uppnått.Den socialdemokratiska miljöpolitiken inriktar sig alltmer på ett tydligt sektorsansvar. Det borde gälla även deteuropeiska miljöarbetet. I första hand bör myndighetermed miljöansvar lägga fram sektorsvisa strategier för etteuropeiskt miljöarbete. Kemikalieinspektionen är denmyndighet som har kommit längst i sitt agerande gentemotEU. Delvis beroende på att många europeiska länder harstort intresse för svensk kemikaliepolitik, eftersom vi pådetta område ligger långt före andra länder.Kemikalieinspektionen har på ett förtjänstfullt sätt ageratför att föra ut den svenska kemikaliepolitiken. Detta arbetemåste fortsätta.I medlemskapsförhandlingarna behövde vi inte sänkavåra strängare regler för kemikalier. För några kemikaliernådde vi inte ända fram. Vi får dock behålla våra strängarekrav på dessa . skall EUse över sina bestämmelser. är detvärdefullt om kan arbeta aktivt medkemikaliefrågor gentemot EU. Vi föreslår därför riksdagenatt anvisa för detta ändamål tillKemikalieinspektionen utöver regeringens budgetförslag.Naturvårdsverket måste också stärka sitt arbetegentemot övriga . bör agera för att behållaoch öka vår användning av ekonomiska styrmedel samt attdriva på utvecklingen inom EU vad gäller koldioxidskatterm.m. Det är också angeläget att driva på utvecklingen föratt miljöanpassa trafik- och energipolitiken. Även andrasektorsmyndigheter med anknytning till miljömrådet börupprätta strategier för ett samordnat miljöengagemang påeuropeisk nivå.Naturvårdsverket bedriver omfattande forskning inomEU:s olika miljöprogram. I och med EES-avtaletsikraftträdande kommer deltagande i EU:smiljöforskning att öka. Det har många fördelar, men det ärockså viktigt att slå vakt om den genuint svenskaforskningen. I och med tillkommerprogramavgifter för olika forskningsområden. Miljövårds-och rymdforskning belastas med en programavgift somregeringen anser skall bekostas inom ramen förNaturvårdsverkets normala forskningsanslag.Socialdemokraterna ser hellre att samtliga programanslagsamordnas och budgeteras centralt.Miljöattachéer/miljörådFör att svensk miljöpolitik skall nå framgång på deneuropeiska arenan krävs betydligt merinformationsverksamhet. Kunskaper om svenskmiljöpolitik behöver nå ut till alla europeiska länder. Det ärviktigt att stärka kontakterna med andra ländersmiljöpolitiker och miljömyndigheter.Socialdemokraterna vill gå två vägar; dels med stärktaresurser till ökade officiella kontakter med andraeuropeiska länder samt till översättningar m.m. och delsmed möjlighet för miljöorganisationer att söka medel tillinformation om angelägna områden.Miljöattachéernas tjänster bör vara kvar och utökas medåtminstone en tjänst till i . Även , ochMadrid bör kunna komma i fråga för var sitt miljöråd.Deras verksamhet bör samordnas av miljödepartementetoch redovisas för . Det är även viktigt attförbättra informationen från miljöråden gentemotintressenter i Sverige.I årets budgetproposition utökas miljö- ochnaturresursdepartementets anslag med ,och vi förutsätter att det i huvudsak används till ökatinternationellt arbete med inriktning på EU.Miljösatsningar i Central- och ÖsteuropaEtt rent inbegriper även de fornakommunistländerna i central- och . Betydandesatsningar krävs för att förbättra miljön i dessa länder. Storamängder luftföroreningar släpps ut från industrier ochkraft- och värmeproducenter. Sjöar, floder och mindrevattendrag är starkt förorenade liksom stora områden intillindustrier. Även miljö påverkas avverksamheten i . och Kolahalvönutgör ekologiska riskområden som borde ta störreansvar för. Det är nödvändigt att påskynda miljöarbetet idessa länder. Framför allt måste utsläppen avnäringsämnen, metaller, klororganiska kemikalier ochkoldioxid minska.Den borgerliga regeringen har ingen genomarbetadstrategi för miljöarbetet i , trots attSverige både via EES/EU-arbetet och inom landet har allanledning att formulera en sådan. I den socialdemokratiskaklimatmotionen (1992/93:Jo86) efterlyste vi en samladredovisning av svenskt energi- och miljöbistånd tillBaltikum. Någon sådan redovisning har vi ännu inte fått. Viupprepar därför detta krav. Inte heller har regeringenredovisat den vision om den framtida utvecklingen iÖstersjöregionen som aviserades i klimatmotionen.I dag fattar minst tre departement beslut ombiståndsmedel till . Vi anser attmånga fördelar kan nås om anslagsposterna samordnas. Viredovisar detta förslag närmare i vår biståndsmotion. I denföreslår vi ytterligare till ökatmiljöarbete i Östeuropa.Den förra socialdemokratiska regeringen tog initiativ tillden s.k. , vars syfte var att återställaÖstersjöns ekologiska balans. Detta har i sin tur gettpositiva effekter på miljösamarbetet i hela Europa.I ''Environment Action Program'' (EAP) har de mestangelägna miljöinsatserna i pekatsut. Ett miljöprogram har antagits för hela medtyngdpunkt på de central- och östeuropeiska länderna. Engrupp bestående av representanter från givarländerna ochde internationella utvecklingsbankerna har bildats för attprioritera miljöprojekten. I första hand måste länderna fåhjälp att reda ut sina ekonomier och sätta kommunala taxorsom styr rätt från miljösynpunkt. Energipriserna måsteexempelvis öka för att stimulera effektivare användning.Även ägoförhållandena behöver redas ut innan ekonomisktbistånd ges.