mot · GH02L9 · 1994-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:109 Fotografirättens integration i upphovsrättslagen I propositionen föreslås att skyddet för fotografier medkonstnärligt värde (''fotografier med verkshöjd'') skall fåsamma skydd som annat konstnärligt skapande. Det ärutmärkt.I propositionen föreslås att skyddet för fotografier medkonstnärligt värde (''fotografier med verkshöjd'') skall fåsamma skydd som annat konstnärligt skapande. Det ärutmärkt.I propositionen föreslås också att icke-konstnärligafotografier (''fotografier utan verkshöjd'') skall få ett skyddsom är nästan lika starkt och som går längre än motsvarandeupphovsrätt på andra områden. Det ger fotografer en starkställning gentemot sina kunder, framför allt icke-professionella kunder. kan fotografier som ärtagna på uppdrag av sådana kunder vara av privat ellerpersonlig natur.Att icke-konstnärliga fotografier skall få ett så passstarkt skydd kan i och för sig ifrågasättas. Varför skall ettfoto av ett hus ha ett starkare skydd än en teckning avsamma hus? Varför skall en person som håller i kameran förstillbildsfilm ha ett bättre skydd än en som håller i kameranför rörlig film? Den tekniska utvecklingen gör ocksåsärskiljandet av rättigheter allt mindre relevant.Stillvideotekniken finns redan hos våra större massmedia,och är lanserad på privatmarknaden. Är en bild tagen medstillvideokamera ett fotografi? Skall då en bild utklippt urnågot som är taget med annan videoteknik anses som ettfotografi också? Skall en bild som via en videokamerascannats in i en trycksak räknas som ett fotografi? Oavsettdessa problem så kan man dock acceptera att skyddet föricke-konstnärliga fotografier bevaras på samma nivå somhittills, om än i annan lagstiftningsform, eftersom skyddetfunnits , är väl känt och har fungerat utanproblem.Ett viktigt skäl till att denna ordning fungerat bra är denbeställarregel som finns . Den har undanröjt deorimliga effekter som kan uppstå av ett relativt långt gåendeskydd av icke-konstnärliga fotografier och är väl förankradi det allmänna rättsmedvetandet. Trots detta föreslås attden inte tas med i den nya lagstiftningen.I propositionen argumenteras att beställarregeln kanavskaffas eftersom så många av fotografiköparna numera ärprofessionella. Det är naturligtvis på sätt och vis riktigt.Professionella köpare, som massmedieföretag ochreklambyråer, kommer knappast att ha några problem attvid upphandling av fotograferingstjänster förhandla om sinarättigheter.Däremot finns det många icke-professionellafotografiköpare som knappast kan föreställa sig atträttigheterna för fotografier utförda på beställning är vittskilda från vad som gäller om man t.ex. beställer enteckning, staty eller modell. Icke-professionella köpare ärprivatpersoner, som kan tänkas beställa fotografier avfamiljetilldragelser, eget hus eller liknande, men ocksåorganisationer, som kanske beställer bilder av ett årsmöte,institutioner, t.ex. skolor som beställer klassfoton ochliknande, samt åtskilliga företag och myndigheter som kanbeställa bilder för kommersiellt eller annat ändamål mensom gör det så pass sällan att de inte kan betraktas somprofessionella köpare.Om beställarregeln avskaffas kommer fotografen att hafull förfoganderätt, och beställaren ingen annanförfoganderätt än den som den ursprungliga beställningenavsåg, om det inte särskilt avtalas.I alla dessa situationer måste man räkna med attfotografen har ett stort kunskapsövertag över köparen,d.v.s. fotografen har lätt att förlita sig till lagstiftningensamtidigt som risken är stor att köparen inte känner tilldenna. Det ger fotografen full rätt att sälja bilder t.ex. avfamiljefesten till en tidning, likaså av föreningsårsmöteteller av företagets nya produktionsanläggning, om inteköparen haft tillräckliga kunskaper att avtala bort dennarättighet på förhand. På samma sätt riskerar en förening,som beställer och betalar en fotograf för att ta en bild till entidning och som kanske efteråt använder bildentill en utställning om föreningens histora, att bli stämd förbrott mot upphovsrätten.Givetvis har fotografen i kraft av sin professionalism enstark ställning också med bevarad beställarregel, men måstedå få kunden att acceptera avvikande villkor.Skälen för att ta bort beställarregeln är enligt minuppfattning betydligt svagare än de nackdelar som följer.Detta visas också av att flera remissinstanser varit avvisandetill ett borttagande. Beställarregeln är väl känd och börbehållas i den nya lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den s.k. beställarregeln i dennuvarande 14 § fotografilagen införs i upphovsrättslagen.