mot · GH02A262 · 1994-01-25 00:00:00 — InnehållsförteckningSammanfattning 10 1.Mål och inriktning för arbetsmarknadspolitiken 11 2.Våra förslag 13 2.1Åtgärder mot långtidsarbetslöshet 13 2.2Ungdomspolitik 14 2.3Stödåtgärder för invandrare 16 2.4Aktivering av arbetslösa 17 2.5Starta-eget-bidrag 17 2.6Reformering av arbetsrätten 18 2.7Permitteringsreglerna 21 2.8Kommunal permittering 22 2.9Vuxenutbildning 22 2.10Ineffektiviteten i AMV:s organisationer 22 2.11Småföretagares rätt att lägga sitt företag i malpåse 23 2.12Fallskärmar i den offentliga sektorn 24 2.13Lindbeckkommissionen och arbetsmarknaden 24 2.14Nödvändiga utredningar 25 2.15Arbetslöshetsersättning 25 3.Kommentarer till regeringens budgetförslag26Hemställan 26SammanfattningNy Demokrati menar att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna skall leda till riktiga jobb. Betydligt högre kravpå kvalitet och effektivitet måste ställas påarbetsmarknadens samtliga parter.I motionen föreslår vi därför attarbetsmarknadspolitiska åtgärder måste begränsas till attgälla som en sistahandsåtgärd vid arbetslöshet. ALU och ungdomspraktik. Detta ställer höga krav påarbetsförmedlingarna, som måste få utökade resurser föratt höja sin kompetens. De arbetssökande skall kunnakräva att få kompetent rådgivning av förmedlarna, för attkunna slussas in i arbete eller utbildning.Arbetslösa måste aktiveras, så att de inte tapparkontakten med arbetsmarknaden. Större krav skall ocksåställas på de arbetssökande att ta erbjuden anställning ävenom det skulle leda till viss lönesänkning eller någotförändrade arbetsuppgifter. Tas inte erbjudet arbete skallarbetslöshetsersättningen kunna indragas. Möjligheternatill förtidspensionering skall som ett led i detta begränsas.I en arbetslöshet av nuvarande storlek är det viktigt attse de arbetslösa som en resurs för framtiden. har enmöjlighet att utöka kompetensen på arbetskraften genomutbildning och kompetenshöjning på alla nivåer påarbetsmarknaden.Ungdomarna måste i första hand stimuleras till fortsattastudier. Men, de skall också ges möjlighet att komma in påarbetsmarknaden för att lära sig ett yrke. Därför har viförslag, vilket ger ungdomar möjlighet att hos enhandledare, på något företag, få gå som lärling.Invandrare måste stödjas i sin svenskundervisning. Detär en rättighet för invandrare att få stöd och hjälp att lärasig tala och skriva svenska och det är en skyldighet för dematt lära sig det.Bidrag, som utgår till blivande företagare, får intekonkurrera ut etablerade företag på orten. Storrestriktivitet i hanteringen av bidrag måste tillämpas för attkontrollera lämpligheten hos de blivande företagarna.För att underlätta för företag vid nyanställning måste enreformering göras av arbetsrätten.All vuxenutbildning menar vi skall samlas under sammaadministration, för att skapa enhetlighet i systemet.Resurserna för dessa åtgärder skall gå direkt till denadministrerande förvaltningen och inte administreras viaAMV, som fallet är i dag.En rationalisering av AMV, och AF måste görasför att strama upp organisationerna. Det måste ocksågenomföras en objektiv utvärdering av deras verksamhet,för att svara på svidande kritik.Småföretagare skall ges möjlighet att lägga sitt företag imalpåse i en lågkonjunktur och ges möjlighetatt utfå arbetslöshetsersättning.Ny Demokrati menar att Lindbeckkommissionensförslag är väl värda att lägga till grund för statsmakternasfortsatta åtgärder på arbetsmarknadsområdet.Slutligen föreslår vi en expertkommission avLindbeckmodell, som sakligt och opolitiskt arbetar framförslag om hur man bäst råder bot på arbetslösheten.1. Mål och inriktning för arbetsmarknadspolitikenFör Ny Demokrati är de riktiga jobben bland detviktigaste för arbetsmarknadspolitiken. Målsättningen äratt alla arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall upphöra påsikt och att marknaden själv skall regleraarbetsmarknadsbehovet. Den fria konkurrensen skall ävengälla för arbetsmarknaden.Som en naturlig följd av detta tar vi avstånd från allaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, som inte leder till ökadkompetens genom utbildning eller riktiga jobb.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall ses som eninvestering för framtiden från statens, dvs.skattebetalarnas, sida och inte som konstgjord andning föratt snygga till arbetslöshetsstatistiken. Investeringar underarbetslöshet skall leda till att arbetskraften blir merkompetent och kan klara mer kompliceradearbetsuppgifter. Vår stora arbetslöshetssituation kan till ochmed leda till att får en bättre position ,som ett högutvecklat samhälle med hög utbildningsnivå.Vid detta sekels början såg vi en förändring frånbondesamhället till industrisamhället. Inför nästa sekelsbörjan ser vi en förändring från industrisamhället tillinformationssamhället. Det är som ett informations- ochhögteknologiskt samhälle har möjlighet attkonkurrera med omvärlden. Detta är framtid!Arbetslösheten ger oss en möjlighet att utbilda människorinför denna omvälvning!Framtiden finns också i de små och medelstora företagenoch det är endast genom rätt förutsättningar för dessa, somde riktiga jobben skapas. Dessa förutsättningar skall beståav låga arbetsgivaravgifter och generösa anställningslagaroch inte, som det tenderar till att bli, genom statliga bidrag.Ett företag, som inte kan överleva av egen kraft, har, enligtde marknadsekonomiska krafterna, ingetexistensberättigande.Därför kräver vi en ordentlig och objektiv uppföljningav alla bidrag, som genom AF går till företagen, så att intede bidrar till att konkurrera ut livsdugliga företag.För att främja den fria konkurrensen är det av synnerligvikt att fackens dominans på arbetsmarknaden bryts och attarbetsrätten reformeras. Dagens arbetsrättslagstiftninghämmar arbetsgivarens vilja till nyanställningar ochförsvårar den livsnödvändiga omstruktureringen av svensktnäringsliv.Arbetsmarknaden har i det närmaste stängts för dagensungdomar. Företagen vill gärna anställa ungdomar, men dådessa saknar erfarenhet och därför inte kan utföra sammaarbete som de äldre, har företagen inte råd att anställa dem.Därför menar att man skall införaungdomslöner. Det är inte rimligt att nyanställda ungdomarhar en lön som endast ligger under de vuxna ocherfarna.Det betyder att ungdomar inte kompenserar sin merbegränsade arbetserfarenhet med låga löneanspråk. De harinte heller möjlighet till en löneutveckling, som sporrar dematt vidareutveckla sin kompetens. Det står också klart attmånga ungdomar själva reagerar över detta och ser det somen självklarhet att lönen borde vara mer differentierad.För att ytterligare visa att det finns mycket att förbättrahar Ny Demokrati en mängd besparings- ochrationaliseringsförslag.Några av förslagen:*Aktivera de arbetslösaErsättning till arbetslösa utbetalas som regel utan någotkrav på motprestation, vilket innebär att tiotals miljardergår samhällsnyttan förbi. Det är ett stort slöseri samtidigtsom flertalet av de arbetslösa lider av sin påtvingadesysslolöshet.Regeringen bör utreda förutsättningarna för att kopplaarbetslöshetsunderstödet till någon form av samhällstjänst.Lär av ! *Satsa på riktiga jobbSluta hälla pengar över AMS. Satsa i stället på vårakonkreta förslag för att hjälpa industrin och företagen. Detär det enda sättet att skapa produktiva jobb som kan betalavälfärden. Köp utbildningsplatser i företag som ger jobb, istället för att enbart satsa på artificiella insatser, som t.ex.ALU. *Omorganisera organisation måste göras om föratt motsvara dagens krav på effektivitet. AMS, ochAMI bör avvecklas. De arbetsuppgifter sominte kan bortrationaliseras överförs till de lokalaarbetsförmedlingarna och tillArbetsmarknadsdepartementet, som i sin tur delegeraransvarområden till , som redan har enfungerande administration i länen. *Utred slöserietDet slöseri, som uppmärksammats i kopplingen mellanLAN (länsarbetsnämnden), AMU(arbetsmarknadsutbildningen) och AF(arbetsförmedlingarna), är så omfattande att riksdagensrevisorer nu utrett förhållandet och riktat svidande kritikmot dessa organisationer. Ineffektiviteten ochmisshushållningen är minst lika stor som på . Kraftfulla åtgärder krävs. *Permitteringar i kommunernaKommunerna måste ges bättre möjligheter attpermittera anställda vid arbetsbrist. *Samordna utbildningenPå mindre orter kan man samla all vuxenutbildningunder ett tak. Uppdragsutbildning, AMU, komvux,folkhögskola och studieförbund i samma administrationskulle ge bättre service åt de sökande som storaadministrationsbesparingar skulle göras. *Minska fackets maktMånga goda företagsidéer har stupat på fackliga villkor.Öka i stället makten för den enskilde.2. Våra förslag 2.1 Åtgärder mot långtidsarbetslöshetALUALU var från regeringen avsett som en sistahandsåtgärdinom arbetslöshetsförsäkringen, sedermera även i KAS. Istället är det så att ALU ofta, alltför ofta, används som enförstahandsåtgärd vid arbetslöshet. Inom detta område harpåtagliga undanträngningseffekter på arbetsmarknadenuppdagats, vilket även noterats av regeringen.Vi kräver en objektiv utvärdering av deundanträngningseffekter och den snedvridning avkonkurrensen som denna åtgärd har lett till.GASNy Demokrati menar att GAS är ännu enarbetsmarknadspolitisk åtgärd, som urkonkurrenssynpunkt slår fel. Företag, som redan ärframgångsrika och som redan planerat att anställa, gynnasi detta läge, vilket är synnerligen otillbörligt.Skattebetalarnas pengar får inte missbrukas genom attanvändas på redan framgångsrika företag.Kommunal jobb-aktiveringEn viktig utgångspunkt för följande resonemang är att vii dag har en helt annan kategori av arbetslösa, som i stortsett är ett genomsnitt av svenska folket. Det innebär att detfinns kreativa människor, ledargestalter, administratörer,arbetsledare och yrkesmän, som representer mångayrkesområden.Alla har dessutom en kommuntillhörighet, genom sinbostadsort, varför man har en naturlig organisationspart fördet vi föreslår.Om vi utgår från principen att ingetarbetslöshetsunderstöd skall utbetalas utan motprestationoch att kommunen skall ansvara för genomförandet, så harvi lagt grunden till att byta ett problem mot en möjlighet.Kommunen, som alltid har tillgång till de störstasamlingslokalerna, kan troligen utan svårighet samla allaarbetslösa i samma lokal. I de större kommunerna kan detsäkert lösas stadsdels- eller kommundelsvis. Där skallkommunen informera om att fr.o.m. xx/yy utbetalas ingenarbetslöshetsersättning utan motprestation. Man skalldärefter diskutera med de arbetslösa hur denna resurs avarbetskraft bäst skall kunna användas inom respektivekommun.Kreativiteten kommer att flöda, ledare utkristalliserasoch yrkesmäns kunskaper att kunna tillvaratas. De arbetensom på detta sätt kan utföras skall vara av det slag somannars inte skulle bli utfört. Yrkesarbete kan lämpligenutföras i samarbete med kommunens vanliga leverantörer,som mot en mindre ersättning kan leda och övervakaarbetet och leverera material och tillhandahålla nödvändigutrustning. Denna kostnad, som då skall bestridas avkommunen, utgör en ringa del av värdet av det utfördaarbetet.Kommunen kan lämpligen engagerakommuninnevånarna för förslag till lämpligaarbetsuppgifter. Det skulle även ge en bra möjlighet till enmeningsfull social samvaro för de arbetslösa.Ersättningen till de arbetslösa, som utan bärande skälinte ställer upp, skall reduceras till hälften.ResursutvecklingsprojektMånga arbetssökande är kvalificeradeyrkesmän/kvinnor med lång erfarenhet. De har under sinverksamma yrkesperiod haft idéer som de varken haft tideller resurser att utveckla.En lönsam åtgärd vore enligt vårt förmenande därför attstarta en form av projektverksamhet där arbetssökandeskall knyta kontakter med andra arbetssökande -- yrkesmäninom samma område eller ett område som man själv intebehärskar -- för att i grupp kunna driva ett kommersielltgångbart projekt. Sådana grupper kunde exempelvis kallasResurs-Utvecklings-Projekt, förkortat till RU-projekt.I och med ovanstående konstruktion kan man för varjeRU-projekt utse en handledare inom ramen för statligtberedskapsarbete.Inom den offentliga sektorn och det privata näringslivetfinns en del outnyttjade möjligheter för de arbetslösa.Skolornas lokaliteter inom den praktisk-tekniska sektornsamt motsvarande områden inom näringslivet utnyttjasendast . kunde de tagas i anspråk av RU-grupper, då de som är arbetssökande kan anpassa sin''arbetstid'' efter omständigheterna.Genom detta får de arbetslösa en möjlighet attförverkliga sina innovationer och en möjlighet tillförkovring inom sitt eget gebit.BeredskapsarbetenVi anser att man med dagens svåra arbetsmarknad börsatsa på ett utökat antal beredskapsarbeten och arbetenmed rekryteringsstöd. Det belastar inteArbetsmarknadsfonden, som ju går med ett kolossaltunderskott, utan kan i stället bidra till att statskassan får inpengar i form av skatter och sociala avgifter. Beträffandeberedskapsarbeten bör dessa även i lika stor grad erbjudastill näringslivet, som till kommuner och landsting.Ersättningen bör dock vara något lägre än vid ordinariejobb. Ny Demokrati menar att ersättningen inte skallöverstiga 9O% av ordinarie lön. Detta för att inte ta bortincitamenten för den enskilde att aktivt söka ordinariearbete.Utmärkta exempel på beredskapsarbeten ärröjningsarbete på kraftledningsgatorna, för att förhindravinterns el-missöde. Det behövs dessutom fortsatt drift- ochunderhållsarbete på glesbygdens vägnät.2.2 UngdomspolitikNär hundratusentals ungdomar står utan riktiga jobb,när det inte lönar sig att arbeta (om man eventuellt skullehitta ett jobb), när det inte lönar sig att studera, när det intefinns en klart motiverad politik, då skapar vi problem somförstör för generationer framåt. Ungdomsarbetslösheten äridag mer än dubbelt så hög som den genomsnittligaarbetslösheten. Många drabbas dessutom avlångtidsarbetslöshet. Det kräver kraftfulla omedelbaraåtgärder.Våra förslag går ut på följande:Nya utbildningsmöjligheter för ungdomarPolitiker, arbetsgivare och fackföreningar måste hjälpasåt att snabbt införa en ny modern form avlärlingsutbildning. Länder med låg ungdomsarbetslöshethar lärlingssystem, ungdomslöner och enarbetsmarknadspoltik, som syftar till att ge ungdomarmeningsfull sysselsättning och riktiga jobb.Konstgjord andning genom t.ex. ungdomspraktik ledertill planekonomi, detaljreglering och snedvridenkonkurrens. Om ungdomar däremot får direkt utbildning iföretagen, lär de sig bokstavligen för livet. Utbildning,kvalificerad utbildning, är nödvändig, om skallklara sig i konkurrensen. Dessutom är utbildningmotiverande för ungdomarna.Synergieffekter skulle uppnås om de ungdomar, som iframtiden kommer att vara de nya industriarbetarna, redani initialskedet utbildades inom industriföretaget.Det finns exempel på företag som bedriverindustriskolor. Intagningspoängen ligger klart övergenomsnittet och de har ca 4 sökande till varjeutbildningsplats. Detta skall ställas i relation tillgymnasieskolans yrkeslinjer, som har en intagningspoängpå ca 2,0 varav tre elever ansökt till linjen somförstahandsval.Ny Demokrati menar att företag och skolor skallstimuleras genom information och praktisk vägledning föratt genomföra liknande projekt, som de som nämns i vårmotion 1993/94:Ub364.De flesta kommuner har, med lite initiativförmåga ochstöd av gymnasieskolan och företagen, möjligheter att medgällande lagstiftning skapa industriskolor.Med det nya friskolesystemet öppnas ännu flermöjligheter.LärlingarUngdomar, som redan genomfört gymnasieskolan, mensom har ett intresse av att yrkesutbilda sig, skall kunnatilldelas plats hos en kvalificerad yrkesutövare som lärling.Se vår motion 1993/94:Ub364!UngdomspraktikUngdomspraktik är en arbetsmarknadspolitisk insatssom förhoppningsvis kan upphöra med ovanstående förslagfrån Ny Demokrati. Åtgärden är överadministrerad avbyråkraterna, som behöver sex (6) blanketter per ungdom,för att kunna fördela en plats. Innan marknaden själv harreglerat detta missförhållande, är det nödvändigt medarbetsmarknadsstimuleringar för att dämpa den enormaarbetslösheten för ungdomar.På kort sikt är det relativt enkelt att vidareutveckla deredan befintliga ungdomspraktikplatserna. De skulle kunnaomformas till någon form av utbildning kombinerat medarbete, så att ungdomarna efter avslutadpraktiktjänstgöring fick någon form av bevis/betyg, somvisar vad de lärt sig och presterat under praktikperioden.För att företagen skulle tillhandahålla denna nya form avungdomspraktikplatser krävs det utökade resurser. Det ärdyrt att utbilda och för företagens del skulle det kunnainnebära att nödvändig arbetskraft försvinner urproduktion för att utbilda ungdomar. Men med tanke på attde efter praktikperioden får tillgång till utbildade ochintrimmade ungdomar bör det ändå kunna vara en relativtbillig insats för företagen.Idag har det höjts röster att de ungdomar som inneharpraktikplatser utnyttjas av arbetsgivarna, eftersom de är iunderordnad ställning, speciellt inom handel ochrestaurant. Den nya formen av praktikplatser skulle medsitt krav på utbildning kunna komma till rätta med detta.Det är lämpligt att kalla dessa platser ungdomspraktikmed mening. Vi menar att det är viktigt att betona attungdomspraktikplatserna även skall vara utövervanlig arbetskraft.Ny Demokrati står bakom förslaget att företag skallbetala /mån avungdomspraktiken och för de resterande 6 månaderna, /mån. För att stimulera företagen till anställning avdessa ungdomar menar vi att de erlagda pengarna skallbetalas tillbaka till företagen om de anställer ungdomenefter fullgjord praktik. Innan företagen får den andraperioden av ungdomspraktik skall ett avtal upprättas medarbetsförmedlingen att företaget avser att anställaungdomen efter periodens slut. Detta avtal får sjävfalletinte upprättas om företaget varslat eller sagt upppersonal.Vårt förslag innebär att alla övriga stimulansåtgärder förnyrekrytering blir överflödiga och inte skall utgå.Företag som inte anställer ungdomspraktikanter , skall försättas i karantän omförslagsvis för utnyttjande av praktikanttjänster ellerlikartad praktik.AkademikerpraktikAkademikerpraktiken menar vi skall följa sammariktlinjer som vi föreslagit beträffande den övrigaungdomspraktiken. Det finns ingen orsak att särbehandlaakademikerna.Vi förutsätter att regeringen genomförakademikerpraktiken i enlighet med detta.2.3 Stödåtgärder för invandrareRegeringen föreslår att det, som en försöksverksamhetunder nästa budgetår, införs en ny åtgärd inom ramen förarbetsmarknadsutbildning i form av arbetsplatsförlagdpraktik för invandrare -- benämnd praktik för invandrare --efter modell ungdomspraktik. Finansieringsbidrag bör ejerläggas av den arbetsgivare som anordnar praktik förinvandrare. Detta system innebär en diskriminering avsvensk ungdom. Spelreglerna bör vara lika.Av olika rapporter framgår att många utlänningarutestängs från arbetsmarknaden på grund av bristandekunskaper i det svenska språket. Detta måste självfalletåtgärdas genom att den utländske medborgaren erhållertillräckliga kunskaper för att antingen studera i svensk skolaeller få arbete på den svenska arbetsmarknaden.Ny Demokrati menar att flyktingar och invandrare skallfå stöd för att lära sig svenska innan de får ta del avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sfi-undervisningenmåste bedrivas med fastlagda klara mål. Vissa ekonomiskasanktioner bör kunna företas om man inte fullföljer ålagdsvenskundervisning.Vi har noterat att regeringen kommeratt lägga en proposition om den framtida Sfi-undervisningen. Vi förutsätter att propositionen kommeratt fastställa kriterier som innebär att den som skall stannai skall lära sig så bra svenska att språket inte blir enbarriär för att komma in på arbetsmarknaden. Kan man intespråket lär man få problem med att klara sin egen och/ellersin familjs försörjning i framtiden.Ny Demokrati menar att de flyktingar och invandraresom befinner sig i i första hand skall få stöd för attlära sig svenska innan de får ta del avarbetsmarknadspolitiska åtgärder.2.4 Aktivering av arbetslösaArbetslöshetsersättning utbetalas som regel utan någotkrav på motprestation, vilket innebär att tiotals miljardergår samhällsnyttan förbi. Kan vi tillåta detta enorma slöserisamtidigt som flertalet av de arbetslösa lider av sinpåtvingade sysslolöshet.Arbetslöshet innebär både rättigheter och skyldigheterför den arbetslöse. Rättigheten består i att kunna krävakvalitativ och vägledande hjälp från arbetsförmedlarna,samt att få hjälp att upprätta en studie- eller handlingsplanför den enskilde.Skyldigheterna för den arbetslöse torde vara självklara,men tål ändå att nämnas. De består i att anmäla sigregelbundet hos arbetsförmedlingen och att ta erbjudnajobb, även om det innebär en viss lönesänkning.Vi vill angripa arbetslöshetsproblemet på ett nytt sättgenom att påstå att arbetslösheten inte bara är ett problemutan lika mycket en möjlighet.Ny Demokrati anser att pengar bör avsättas tillarbetsförmedlingarna för att kontrollera de svarta jobbenoch de arbetslösas sysselsättning, när de befinner sig utanförde arbetsmarknadspolitiska stödåtgärderna.Det pågår en utredning av AMS om A-kassefusket.Det är anmärkningsvärt, att arbetsmarknadsutskottet idagsläget inte vill ge regeringen till känna nödvändighetenav en omedelbar och objektiv utredning av det utbredda A-kassefusket.2.5 Starta-eget-bidragStarta-eget-bidraget ger en möjlighet för arbetslösa medentreprenadtankar att med hjälp av utbildning, lönebidragoch utvecklingsbidrag av 6-12 månaderstarta egen verksamhet. Ny Demokrati menar attlivskraftiga idéer för företagsamhet får en positiv utvecklingi och med dessa bidrag. Det är de nya företagen som skallskapa de nya jobben. Men, vi vill betona att denna åtgärdendast skall vara ett sista alternativ för den blivandeföretagaren, för att inte ta bort incitamentet att redan frånbörjan klara sig utan samhällelig inblandning. Däremot ärdet önskvärt att de blivande företagarna får stöd,uppmuntran och en möjlighet till kvalificerad hjälp för attundersöka om företaget har en livskraftig idé,innovationsbidrag. kan den presumtivaegenföretagaren få hjälp av AF, , länsstyrelse ochutvecklingsfond. Möjligheter för ensamordning bör införas, där vägledarnas kompetensatt bedöma projektens livskraft betydligt måste höjas.Starta-eget-bidraget får inte heller leda till enöveretablering inom vissa branscher där bidraget givits. Vadsom mer och mer framkommit äratt man från kommunernas sida är alltför frikostig medbidragen. De nya företagen konkurrerar ut redanetablerade företag på orten.Inom frisörbranschen förekommer ett mycket flagrantexempel: -En frisör blev långtidssjukskriven för allergi ochastma. Företaget fick betala semesterlön och rehabiliteringför den anställde, vilket medförde dryga kostnader förföretaget. Företagets insatser sträckte sig till varvid denanställde sades upp under det tredje året p.g.a sjukdomen.I slutet av detta tredje år erhöll den sjuka och arbetsoförepersonen starta-eget-bidrag för att öppna frisersalong i sinegen källarlokal.Starta-eget-bidrag i all ära, men som alla bidrag måstedet utges med sunt förnuft.Ny Demokrati menar att starta-eget-bidrag inte får utgåtill anställda som säger upp sig från ett företag, för att sedanefter starta liknande verksamhet underbidragsform.2.6 Reformering av arbetsrättenTrots att exportindustrin ökat sin volym under1993 har industrins investeringar fortsatt att visa ennedåtgående tendens. Industrin ökar i stället sittövertidsuttag, som beräknas motsvara 60 000heltidsjobb. Det verkar vara lika svårt att få nyainvesteringar, som på 70- och 80- talen, då svenska företagflyttade till EG för att i första hand undkomma dediskriminerande bolags- och personskatterna. Den storasjukfrånvaron inom storindustrin, som snarare var över änunder , förbättrade inte situationen. Följden har blivitatt den svenskägda tillverkningsindustrin har ca 10%fler anställda utomlands än i Sverige.Det kommer att bli mycket svårt för att dra tillsig stora personalintensiva industrier, svenska såväl somutländska.Storföretagen, kommunerna och landstingen har i dagkunskap om hur LAS, lagen om anställningsskydd, skalltillämpas.