mot · GH02N307 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundArbetslösheten och strukturproblemen slår hårt motVästsverige som har en hög andel tillverknings- ochverkstadsindustri i förhållande till övriga landet.Västsverige är en region som starkt påverkas av den ökandekonkurrensen från industri inom bl.a. den EuropeiskaUnionen, men också från andra framståendeindustrialiserade länder.Västsverige är föremål för diskussioner om särskildaförsök med en ny regional administrativ och politiskindelning. Det ställer nya krav på statsmakterna.Västsverige är också särskilt utsatt för miljöpåverkanfrån resterande Europa.Västsvensk tillverkningsindustri skapartjänsteproduktionVästsverige står med ett ben i industrisamhället och detandra placerat i kunskapssamhället. Den internationellaintegrationen tvingar näringslivet att skärpakonkurrenskraften. Kraven på kompetens- ochkunskapsutveckling ökar, vilket ställer hårda krav påutbildningssystemet och på utökade forskningsinsatser.Industrin är en viktig bas för utvecklingen av tjänster.Många nya tjänstebaserade verksamheter i harindustrin som stor beställare och kund. Vidare förändrasden industriella produktionen av den nya teknik somanvänds i produkter och produktionssystem. Relationernapå arbetsplatsen förändras när hierarkiska system byts motplatta och ansvar delegeras. Kontinuerligaförändringsprocesser skapas och helhets- eller flödessynsättstyr produktion och utveckling. Ökad förändringstaktställer krav på ett livslångt lärande.Industrin är därför en viktig del av kunskapssamhälletoch en motor i samhällsutvecklingen.Resurseffektivitet och kvalitet för stärktkonkurrenskraft och bättre serviceEn effekt av utvecklingen är att resursutnyttjandet blirallt effektivare och att kvalitén på varor och tjänster ökar. Iindustriell produktion och i tjänsteproduktion sker ennödvändig förbättring av konkurrenskraften.Ett omfattande arbete med kvalitetsfrågorna börgenomsyra såväl offentlig verksamhet som det privatanäringslivet i Västsverige.Det krävs fortsatta insatser för att utveckla arbetslivettill det goda arbetslivet.Viktiga instrument för att understödja denna utvecklingär arbetslivs- och arbetsmiljöfonderna. Det är viktigt attdessa institutioners erfarenheter tas tillvara och i lämpligform även fortsättningsvis kan understödja olikaverksamheters utvecklingsprogram för att förbättraanställdas kunskaper och kompetens, arbetsorganisationoch miljö. En annan viktig institution i sammanhanget ärdet s.k. , med säte i handlar också om att påverka attityder ochvärderingar, att rätt värdera kompetens, att tasamhällsansvar, att vilja lära av andra, att vilja samverka,att uppskatta på fakta baserade beslut, att se utvecklingensom en ständigt föränderlig process m.m.Utbildningssystemet i vid mening har därför också en storbetydelse i att förbereda för de nya villkoren i arbetsliv ochsamhälle.För att få ett verkligt genomslag för läroplanen, som istor utsträckning redan står för dessa värderingar, krävsomfattande fortbildningsinsatser för lärare i grund- ochgymnasieskolan. Ett förbättrat samarbete mellan företagoch verksamheter som genomför omfattande förändringar iarbetsorganisation och skolan är också önskvärd.Västsvensk verkstadsindustriVästsvensk verkstadsindustri och dessunderleverantörer genomgår strukturförändringar undertrycket av en hårdnande internationell konkurrens.Under senare tid har konkurrenskraften stärkts genomlåga kostnadsökningar, förbättrad produktivitet och en defacto svensk krona.Särskilda åtgärder bör riktas till förmån för västsvenskaunderleverantörer genom en regional fortsättning för dens.k. Verkstadstekniska Delegationens Verksamhet, somden borgerliga regeringen avslutade den 1 juli 1992.En sådan verksamhet kan dra nytta av de nätverk somskapats genom projektet bör vidare ha möjlighet attavsätta särskilda resurser till bearbetning av de storavästsvenska verkstadsföretagens utländska leverantöreroch licenspartner, att flytta produktion till Västsverige.Västsvensk finansieringsverksamhetNordbankens köp av skapar möjligheter attförstärka bankens förankring i Västsverige.Såväl Skaraborgsbankens som den gamla Götabankensroll som provinsbanker bör återupprättas. Det innebär attregionala huvudkontor måste upprättas och att reellabeslutsbefogenheter över omfattande krediter måstedelegeras till dessa.Därutöver bör NUTEKs roll som försörjare av s.k.såddkapital förstärkas. En avgörande del av ett tillskott tillsåddkapital bör hanteras av de västsvenskautvecklingsfonderna i samverkan.Staten bör återskapa möjligheter att gå in medvillkorslån i projekt inom flyg- och rymdindustrin, som harspeciella förutsättningar jämfört med andra branschergenom stort risktagande och långsiktig planering.Tillväxt och hållbar utvecklingTillväxten får inte ske på miljöns bekostnad. Samhälletsresurser måste användas för att utveckla näringslivetsproduktion och vår konsumtion i miljövänlig riktning.Målet är att all mänsklig aktivitet skall ske i samklang mednaturen. Den långsiktiga målsättningen är viktig att sättaupp inte minst med tanke på att näringslivets utveckling ärstarkt beroende av faktorer i omvärlden som vi inte råröver. Näringslivets konkurrenskraft ochöverlevnadsmöjligheter får inte försämras genom politisktuppställda miljökrav, tvärtom måste miljökraven användasför att skapa konkurrenskraftiga verksamheter och nyajobb. Det innebär en viktig balansgång mellan olikaintressen i samhället men med kravet om en uthålligutveckling som ledstjärna och aktiva insatser från samhälletför att skynda på näringslivets utveckling i miljöhänseende.Offentlig upphandling och offentliga insatser för attutveckla en systemsyn som gör att de tekniska lösningarnaanpassas efter naturens kretslopp är viktiga inslag inäringspolitiken.SystemutvecklingSamhället blir alltmer komplext och är uppbyggt av olikasystem och nätverk. måste förmodligennya, miljövänliga och resurssnåla system skapas.Exempel på samhällssystem som bör utvecklas äravfallshanteringssystem, energiförsörjningssystem, person-och godstransportsystem m.fl.Offentlig upphandling och teknik- ellerfunktionsupphandling är viktiga teknikpolitiska medel somkan understödja en systemutveckling. Referensmarknaderhemmavid ger större exportmöjligheter. Nya teknik- ochsystemlösningar som utvecklas i samverkan mellan samhälleoch näringsliv, bidrar till ett positivt klimat för kreativitet.Det kan resultera i nya verksamheter och arbetstillfällen.Samhällsmål kan i tidiga utvecklingsskeden påverka deprodukter och system som tas fram. Satsningar påbiobränslen utgör en miljöanpassad energitillförsel,baserad på hållbar utveckling. Näringsverksamhetgenereras både vid investering i teknik och byggnader samtvid drift av bioenergianläggningar. Bioenergianvändning ärett steg mot ett hållbart energisystem både ur kommersiellsynpunkt och utifrån miljömässiga hänsyn.En fördubbling av bioenergianvändningen i Västsverigefram ger utrymme för 5 000 årsverken i investeringar samt 2 000 årsverken i drift och bränslehantering.Förutsättningen att nå denna volym är att marknaden fårtydliga och långsiktiga stabila signaler. bör anvisas till Västsverigeunder för att påskyndaintroduktionen av bioenergi.NUTEKs möjligheter att understödjateknikupphandling och demonstrationsprojekt är viktiga isammanhanget. Samhället måste ha en aktiv ochpådrivande roll för att få fram teknik och systemlösningarsom är bättre avpassade för natur och människor.InfrastrukturplaneringDet sätt som infrastrukturplaneringen är ordnad ärinte tillfredsställande. Den nya regionala indelningen avflera av infrastrukturverken bl.a. och banverketförsvårar det demokratiska inflytandet. Dessutomsammanfaller inte infrastrukturverkens regionala indelningmed den administrativa och politiska indelningen, vilketförsvårar en effektiv och samordnad planering. Det ärallvarligt eftersom nya vägar och järnvägar påverkarsamhällets utveckling. Det är allvarligt också eftersompåverkansmöjligheter inte står i proportion till denomfattning människor engagerar sig i diskussioner kringnya sträckningar. Det är vidare helt nödvändigt att regeringoch riksdag lägger fast en övergripande nationellinfrastrukturstrategi.Regionalt inflytande över AMS-resurserNärmare går till arbetsmarknadsåtgärder. Detsäger sig självt att det är oerhört svårt att få ut full effektur så mycket resurser, när ett enda verk skall ansvara förinsatserna.Det är viktigt att olika samhällsverksamheter kansamordnas för att nå de samhällsekonomiska bästalösningarna på arbetslöshetsproblemen. Det är ocksåviktigt att arbetsmarknadsåtgärderna är väl avpassade efterdet lokala/ regionala näringslivets behov. En förutsättningär då att de arbetsmarknadspolitiska medlen kan användasfriare.Det är dags för en förändring av AMS-insatser, så att detvärsektoriella och regionala insatserna får bättreinstitutionella förutsättningar.Vi menar att har råd att arbeta, men att viinte har råd med ytterligare minskad sysselsättning ochhögre arbetslöshet. Våra gemensamma resurser måstevridas mot mer investeringar i form av utbildning ochinfrastruktur, byggande inriktas mot tillväxt, utgifter förpassivt kontantstöd växlas till insatser i det reguljärautbildningssystemet. Program för arbete i stället för ohälsaoch bidrag har utarbetats i varje län.Offentlig sektor och arbetsmarknadsinsatserNedskärningarna i den offentliga sektorn får orimligaeffekter. Framförallt mänskliga men ocksåsamhällsekonomiska hänsyn talar för att människor inteskall avskedas från arbeten inom den offentliga sektorn, närresultatet bara blir arbetslöshet och omflyttning avkostnader mellan olika samhällsstyrda och -finansieradeverksamheter.Dessutom är behovet av vård, omsorg och utbildningfortsatt stort. För att klara dessa behov måste de i storutsträckning yrkeskunniga medarbetarna i kommuner ochlandsting hållas kvar i arbete och inte skickas ut iarbetslöshet.Vi har i en särskild västsvensk socialdemokratisk motionutvecklat våra krav på kraftfulla arbetsmarknadspolitiskainsatser i Västsverige.Samverkan över verksamhetsgränser mellan olikamyndigheter och friare medelsanvändning avarbetsmarknadspolitiska medel är nödvändigt för att kunnahålla kvar personal i arbete. Det är ocksåsamhällsekonomiskt och mänskligt sett självklara lösningarpå de problem ''övertalighet'' inom offentlig sektor innebäri dagens arbetsmarknadspolitiska läge.Konkret innebär detta attDe offentliga arbetsgivarnasamverkar kring insatser mot arbetslöshetenUtbildningsbehovet inventeras hos de offentligaarbetsgivarnaDe sammanlagda resurserna hos deoffentliga arbetsgivarna utnyttjas i samverkan med målethögsta möjliga samhällsekonomiska nytta. Sjukvården ärett exempel på detta.Möjligheterna för den offentliga sektorn att utnyttjaarbetsmarknadsinsatserna för att nå bästasamhällsekonomiska nytta har förbättrats. börytterligare hinder för ett effektivt resursutnyttjandeundanröjas genom större möjligheter att användaarbetsmarknadspolitiska medel för offentliga arbeten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fortsättning på arbetslivs- ocharbetsmiljöfondernas verksamhet,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning av ytterligare resursertill ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser förfortbildningsverksamheten för lärare på högstadie- ochgymnasienivå,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder till förmån förvästsvenska underleverantörer genom en regionalfortsättning av den s.k. Verkstadstekniska delegationensverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel tilllänsstyrelserna för bearbetning av de västsvenskaverkstadsföretagens utländska leverantörer ochlicenspartner för att flytta produktion till ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att såväl Skaraborgsbankens somden gamla roll som provinsbanker böråterupprättas,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att roll som försörjareav s.k. såddkapital förstärks och att dessa medel fördelas iregional samverkan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkorslån till projekt inom flyg-och rymdindustrin,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av medel till Västsverigeför att påskynda introduktionen av bioenergi,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjligheter attstödja teknikupphandling och demonstrationsprojektutökas,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om friare användning av dearbetsmarknadspolitiska medlen inomlänsarbetsnämnderna för att bättre passa lokala/regionalabehov,112. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att infrastrukturverkensorganisation skall sammanfalla med den regionala politiskaoch administrativa indelningen.3