mot · GH02Sf628 · 1994-01-25 00:00:00 — För socialdemokratin är invandrings- ochflyktingpolitiken en del av en samlad internationell politik.En aktiv flykting- invandringspolitik bör därför omfattainsatser inom både utrikes-, handels- och biståndspolitikenför att på lång sikt och i samarbete med andra länder kunnapåverka grundorsakerna till att människor flyr.Majoriteten av världens flyktingar har flytt från våld,krig och politiskt förtryck. Andra orsaker är fattigdom,miljöförstöring samt sociala och ekonomiska kriser.Politiken måste ta sikte på både grundorsaker och symtom.Sverige bör utveckla och föra en aktiv flykting- ochinvandringspolitik. Den bör utifrån ett helhetstänkande ochen humanitär grundsyn ta sikte på att dels undanröja ellerlindra orsaker bakom flykt och påtvingad migration, delsskapa ett system för reglering av invandring till Sverige.Detta system bör, bättre än det nuvarande, ge dem som bästbehöver det rätt att stanna i vårt land.Internationell samordningFlyktingfrågor är en gemensam angelägenhet för detinternationella samfundet. Det internationella samfundetsviktigaste uppgift är att förebygga och förhindra attflyktingsituationer uppstår. FN och andra internationellaorganisationer har alltför länge ägnat en stor del av sittarbete åt att försöka mildra de negativa konsekvenserna fördem som tvingats fly från sina hemländer. För lite arbeteoch resurser har använts till att angripa bakomliggandeorsaker till flykt och migration.Genom FN:s roll att samordna biståndsinsatser, attförmedla humanitär hjälp och att medla kan länderna ivärlden gemensamt bidra till att förebygga nya konflikter.För att detta ska bli möjligt krävs att FN får de ekonomiskaresurser som krävs och att dess medlemsländer ger FN dettamandat på ett tydligare sätt.Biståndets roll i flyktingpolitikenFlyktingrörelserna i världen har sin tyngdpunkt iutvecklingsländerna. Länder vars ekonomi och socialastrukturer redan är hårt ansträngda kommer självfallet i enännu svårare situation när de ger en för stora skarorav flyktingar från angränsande länder.Flyktorsakerna är i regel en kombination av politiska,ekonomiska, sociala och ekologiska faktorer. Detinternationella engagemanget i flyktingfrågor bör mersystematiskt och målmedvetet kopplas samman medsträvan efter fred och säkerhet, arbetet för att stärka demänskliga rättigheterna, livsmedelsförsörjning ochmiljövård.Utvecklingsbiståndets centrala uppgift är att stödjafattiga länder i deras ansträngningar till utveckling. Enviktig strävan bör vara att inga människor ska tvingas lämnasitt land för att de saknar framtidsmöjligheter. En viktiguppgift är också att i samverkan med länderna självaförsöka förbättra livsmedelsförsörjningen och minskamiljöförstöringen.Kvinnorna spelar en viktig nyckelroll för den vardagligaförsörjningen i de flesta utvecklingsländer. De har därför encentral roll för att utveckling ska komma till stånd.Det svenska biståndet utgör i sin helhet ett stöd tillmottagarländernas ekonomiska och sociala utveckling. Demedborgerliga och politiska rättigheterna främjas genombåde långsiktigt arbete inom t.ex. utbildningsområdet ochriktat stöd till demokratiska reformer som stärker yttrande-och tryckfrihet, rättssäkerhet, politisk mångfald och friaval.FlyktingpolitikVår flyktingpolitik måste utformas så att den på etthumant och effektiv sätt kan ta emot människor som harbehov av skydd i vårt land.De som enligt nuvarande lagstiftning beviljasuppehållstillstånd i är flyktingar enligt , krigsvägrare eller de facto-flyktingar.Uppehållstillstånd ges också av humanitära skäl. Det ärangläget att reglerna för den svenska flyktinglagstiftningenblir så tydliga som möjligt. Det nuvarande de facto-begreppet är otydligt, vilket försvårar asylprocessen och gördet svårare att förstå skälen för flyktingar att få stanna iSverigeVi anser att reglerna för krigsvägrare och defactoflyktingarna bör ersättas av en ny skyddsregel. Vimenar att den nya regeln bör skydda dem som har ett starktskyddsbehov vid sidan av . Sverigebör därför aktivt verka för en internationelltöverenskommen reglering av skyddet för personer somfaller utanför men som ändå harbehov av internationellt rättsligt skydd.Tidsbegränsade uppehållstillståndVi anser att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska kunnages till personer som bedöms ha ett tillfälligt behov av skyddi . Det kan handla om personer som flyr undankonflikter och kriser som bedöms ha kortare varaktighet.Det kan gälla naturkatastrof eller en ekologisk katastrof. Vianser att tillfälliga uppehållstillstånd också ska gälla demsom flyr undan väpnad konflikt. Detta ska inte hellerinnebära någon inskränkning i den nuvarande rätten attsöka asyl.De tidsbegränsade uppehållstillstånden måste följas avett väl fungerande program för återvändande. Dentidsbegränsade vistelsen i bör på detta sätt kunnagöras meningsfull.Vi förordar att formerna för tidsbegränsadeuppehållstillstånd i kombination med utformningen avaktiva och genomarbetade återvändandeprogram utreds.FlyktingkvotenEn organiserad överföring av flyktingar är ett viktigtinslag i en aktiv och sammanhållen flyktingpolitik.Uttagning av kvotflyktingar sker i samråd med UNHCR.Den av fastställda kvoten ska kunna tillåtas öka,efter beslut av regeringen, om det internationella läget såkräver och mottagningsresurserna så medger. börverka för att de totala insatserna för organiserad överföringav flyktingar ökar. Viktigt är också att de medel som avsättsför flyktingkvoten kan användas på ett flexibelt sätt för bl.a.insatser i närområdet.AnhöriginvandringMöjligheterna till familjeåterförening är av stor vikt,inte minst för att invandrare ska kunna finna sig till rätta ochkunna etablera sig här.Anhöriga som tillhör kärnfamiljen make, maka ellersambo och minderåriga barn ska ha en principiell, lagfästrättighet att bosätta sig i Sverige.Det är också angeläget att utveckla möjligheterna förfamiljeåterförening även för anhöriga utanförkärnfamiljen.FlyktingbarnSverige har genom om barnsrättigheter ett ansvar gentemot alla barn, såväl asylsökandesom flyktingbarn och andra barn i landet. I konventionenframhålls att vid alla åtgärder som rör barn ska barnensbästa komma i främsta rummet. Det sägs också attkonventionsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för attsäkerställa att ett barn som söker flyktingstatus eller ansessom flykting erhåller lämpligt skydd och humanitärtbistånd.Erfarenheter tyder på att flyktingbarnens behov avsärskilda insatser ofta inte blir synliga förrän efter en tid.Först då den yttre situationen stabiliserats och de funnit enviss trygghet utanför familjen, t.ex. i skolan, kommerbehoven tydligare till uttryck. Men symtomen kan varasvåra att tyda. framstår det som sannolikt att dethänger samman med traumatiska händelser i hemlandeteller i samband med flykten. Symtomen kan också härledastill flyktingskapet, till de relations- ochintegrationssvårigheter som detta lett till i familjen och imötet med det svenska samhället.De ensamma barnen eller ungdomarna, d.v.s. de somkommer till utan vårdnadshavare, behöveruppmärksammas särskilt. De är ofta i behov av snabbainsatser och behöver stöd och hjälp. Stödet till barn ochungdomar bör i största möjliga utsträckning utformas inomramen för de verksamheter och nätverk som barnennormalt deltager i, eller borde ingå i, som barnomsorg,skola, fritidshem och i samarbete med frivilligaorganisationer.Med kännedom om de olika utredningar som pågår föratt förbättra flyktingbarnens situation finner vi nu inteanledning att föreslå några åtgärder. Vi förutsätter attregeringen redovisar ett samlat programmed förslag om förbättring av flyktingbarnens situation.ÅtervandringDe flesta flyktingar har en dröm om att en gång kunnaåtervända till sitt hemland. Frivillig återvandring, när dettaär möjligt, är i regel den bästa lösningen för den somtvingats lämna sitt land. En viktig del i en genomtänktåtervandringspolitik bör därför vara att invandrarpolitikenutformas så att invandrarna ges möjlighet att bevara ochutveckla sitt språk och sitt kulturarv.Erfarenheter från de organisationer som arbetat medåtervandringsfrågor visar att återvändandet är att betraktasom en process, och återvändaren ställs inför flerautmaningar.Dels de förändringar som skett i det samhälle som manåtervänder till, dels de förändringar som individen själv ochfamiljen genomgått under livets olika skeden. Förändringarsom blir uppenbara när individen ska återintegreras i sinursprungliga verklighet.En ingående och genomtänkt planering är därför oftaavgörande för om återvandringen ska bli framgångsrik.Frivilligorganisationer och invandrarnas/flyktingarnas egnaorganisationer bör kunna spela en viktig roll när det gällerstöd till den som planerar att återvända.Sverige bör verka för en internationell enhetlig syn pååtervandring och stöd till återvandring.Kunskaper i svenskaGrundläggande kunskaper i svenska språket ochsamhällsorientering är viktiga förutsättningar för en brastart i . En funktionell svenska är ett viktigtinstrument om man vill kunna ta tillvara sina rättigheter ochkunna deltaga i samhällslivet och på arbetsmarknaden.Goda kunskaper i svenska är också en förutsättning förjämlika förhållanden mellan svenskar och invandrare.Svenska för invandrare (Sfi) har en nyckelroll iintegrationen av invandrarna i det svenska samhället och ärdärför av central betydelse. Fullföljd Sfi är i de flesta fallbåde ett reellt och formellt krav för tillträde till annanutbildning.En stor andel Sfi-elever avbryter utbildningen utan atterhålla intyg på att de uppnått godkänd Sfi-nivå. Dåligaspråkkunskaper har av forskare framförts som en av deviktigaste orsakerna bakom utslagningen av invandrare frånarbetsmarknaden. Därför vill vi betona vikten av att allainvandrare oavsett ålder och kön får tillräckligasvenskkunskaper.Den reformerade svenskundervisningen för invandraregör det möjligt att bedriva en målgrupps- ochindividanpassad svenskundervisning på hel- eller deltid.Riksdagens revisorer har bl.a. påpekat att resultaten avundervisningen i svenska för invandrare är anmärkningsvärtdåliga och att uppföljning och utvärdering avundervisningens resultat inte varit tillfredsställande.Vi föreslår en redovisning av svenska för invandrare. Avutvärderingen bör framgå vilka resultat som uppnåtts, hurundervisningen anpassats till olika invandrares skildaförutsättningar och behov samt förutsättningarna attkombinera Sfi-studierna med praktik eller förvärvsarbete,om pedagogiken är den rätta.Vi anser att utvärderingen ska ske i nära samarbete medSkolverket, ochArbetsmarknadsstyrelsen. Inte minst AMS syn på hurinvandrarna ska ges förbättrade möjligheter tillsvenskundervisning och svenskkunskaper bör tas tillvara.Främlingsfientlighet och rasismFrämlingsfientlighet och rasism kan aldrig tolereras utanmåste bekämpas. Både i och ute i ser viökande tendenser till främlingsfientlighet och till enoförsonlighet med rasistiska förtecken.Både nationellt och internationellt måste vi kämpa motsådana stämningar som kan leda till ett urholkande avdemokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna.Det är emellertid inte tillräckligt att bekämpa denframväxande främlingsfientligheten genom att enbartmobilisera kring moraliska värden. I takt med att deekonomiska och sociala klyftorna i samhället ökar,undergrävs respekten för alla människors lika värde. Ökadesociala klyftor bereder marken för de krafter som vill fåmänniskor att tro att invandrare och flyktingar är orsak tillsociala försämringar.Sverige är ett mångkulturellt land. Många av demänniskor som kommer till som flyktingarkommer från andra kulturer och annan bakgrund. Dettaställer krav på öppenhet, tolerans och kunskap hos detsvenska folket. Vi ska inte heller blunda för attinvandringen hos en del människor föder oro och ängslan.De känslorna ska vi ta på allvar och möta med kunskap ochinformation.Främlingsfientligheten och rasismens grogrunder kansökas i många människors ekonomiska och sociala villkor.I spåren av ett hårdnande samhällsklimat där rädslan ochotryggheten ökar, där utvecklas också misstänksamheten,fördomarna och vandringssägnerna. Ett sätt att bekämpafrämlingsfientligheten är att se till att alla människor har ettarbete, att man upplever social rättvisa och en braekonomisk utveckling.För budgetåren 1992/93 och 1993/94 har ställts 10miljoner kronor till förfogande för insatser motfrämlingsfientlighet, rasism och antisemitism. Insatsernariktades för att i första hand påverka ungdomars normer,attityder och förhållningssätt till invandrare och flyktingar.Skolverket, , ochInvandrarverket fick uppdraget. Arbetet och insatserna skanu utvärderas.I budgetprop. 1993/94:100 bil. 12 föreslås ett anslag på32 för åtgärder mot främlingsfientlighetoch rasism. Det är en ökning från föregående år med 22miljoner kronor. Vidare ämnar regeringen tillsätta enkommission mot främlingsfientlighet och rasism.Antalet invandrare, första och andra generationen,kommer med sannolikhet att öka. Det kan innebära att deproblem vi upplever kan öka, t.ex. främlingsfientligayttringar bland svenska ungdomar, försvarsreaktioner ochdestruktiva gängbildningar hos invandrarungdomarna.Förutom att vidtaga åtgärder bland ungdomar i skolanoch för dem som lämnat skolan och som inte nås avföreningslivet bör insatser också göras förinvandrarungdomars möjligheter till kontakter medföreningslivet. Detta innebär att de frivilligaorganisationerna får möjlighet att engagera flerinvandrarungdomar.Vi anser det också angeläget att stödja invandrarnasegen kulturverksamhet.I folkbildningsarbetet finns också en stor erfarenhet avatt arbeta mot främlingsfientlighet och rasism som bör tastillvara i det fortsatta arbetet.Utan att göra en fördelning av anslaget anser vi attkulturen och kulturarbetarna på olika sätt bör användassom vapen mot främlingsfientligheten och rasismen.Ersättning till kommunernaRegeringen föreslår under anslaget D 5 Ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m.m. ett anslag på7 för /95.Anslagsberäkningarna baseras enligt budgetförslaget på attca 50 000 personer kommer att placeras ut i kommunerna.Ersättningarna till kommunerna schablonberäknas och harfrån 1994 höjts från till förvuxna och från till för barnunder 16 år.Enligt nuvarande regler får den kommun som först taremot en flykting alltid ett halvt schablonbelopp. Omflyktingen bor kvar i den första mottagningskommunen ochär folkbokförd där , betalas ytterligare etthalvt schablonbelopp till samma kommun. Flyttarflyktingen från den första kommunen lämnas under vissaförutsättningar ersättning till denna kommun.För att åstadkomma en fördelning av schablonbidragensom bättre visar var i tiden kostnaden ligger föreslås attutbetalning sker i stället för två som idagoch att utbetalningstiden utsträcks ett halvt år.Vi delar uppfattningen att schablonbidragen börutbetalas och även att tiden utsträcks etthalvt år.Men vi anser att med en mera genomarbetadkommunplacering och effektivare utbetalningssystemborde det vara möjligt att begränsa antalet flyttningar blandflyktingarna högst avsevärt i Sverige.Detta skulle vidare medföra, att enbart ett heltschablonbidrag betalas ut för varje flykting som tas emot ikommunerna. På så sätt skulle en besparing på ca 270miljoner kronor kunna göras på anslaget D 5 ''Ersättning tillkommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.'' Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en aktiv invandrings- ochflyktingpolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt samarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndets roll i flyktingpolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktinglagstiftningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidsbegränsadeuppehållstillstånd och återvändandeprogram,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktingkvot,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om anhöriginvandring,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat program med förslagom förbättringar för flyktingbarn,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återvandring,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning och utvärdering avsvenskundervisningen,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om främlingsfientlighet och rasism,12. att beslutar att bilaga 12 anslag D 5Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.för /95 minskas med iförhållande till regeringens förslag.