mot · GH02Jo660 · 1994-01-25 00:00:00 — Kretsloppstänkandet vinner så sakta mark i ochvissa förändringar är på gång när det gäller återvinning ochåteranvändning av byggmaterial. Men verksamheten är avmycket begränsad omfattning, i synnerhet om man jämförmed länder som , och somkommit betydligt längre.I , och har man länge haftbegränsat deponeringsutrymme för avfall, vilket harmedfört att man eftersträvat en hög grad av återvinning.Dessa tre länder är därför föregångsländer när det gälleråtervinning av bygg-, rivnings- och anläggningsavfall.Nedanstående tabell visar byggavfallsmängder samtåtervinning i ett antal europeiska länder:u1,3I , och har man utarbetatnationella planer med återvinningsmål för framtiden. IHolland är målet att återvinna av bygg- ochrivningsavfall , i och iDanmark till år 2000.När det gäller kretsloppstänkande och återvinning, inteminst beträffande byggmaterial, så är ettföregångsland och tysk teknik, organisation och lagstiftningsmittar av sig på övriga europeiska länder. liggerenligt byggattaché i fem till föreSverige, vilket till mycket stor del beror på tvingandeomständigheter. Landet har det överlägset störstabyggavfallsberget i , men har man också denöverlägset största återvinningen. har lagt framförslag på ändringar i avfallslagen för att främjaåtervinningen. Det finns också förslag på förordningar somskall definiera miljöfarligt respektive återvinningsbartbyggavfall. Man planerar att införa källsorteringsplikt försådant avfall.Danmark har i miljöskyddslagen infört kommunalabefogenheter att utfärda mer eller mindre stränga regler förden lokala avfallshanteringen. har 135 av 275 danskakommuner utnyttjat denna möjlighet. har de isärklass strängaste kraven. Holländska myndigheter harliknande befogenheter.Begreppet återvinning tolkas olika i olika länder. ITyskland avses ibland bara sortering av avfallet när mantalar om återvinning. I , framförallt i ,kan återvinning även vara direkt återanvändning utanupparbetning.Det bygg- och rivningsavfall som inte upparbetas ochåteranvänds deponeras. I de studerade länderna harföljande gemensamma faktorer påverkat och drivit på viljanatt återvinna bygg- och rivningsavfall:begränsadedeponeringsytor höga avfallsavgifter brist på naturligtråmaterialI de studerade länderna förekommer källsortering vidbyggarbetsplatser i ungefär samma utsträckning som iSverige. På vissa arbetsplatser sorteras t.ex. virke och skrotut från det övriga avfallet. Detta sker endast omekonomiskt incitament föreligger.I både och anser man att källsorteringskall eftersträvas eftersom det underlättar återvinningen.Vidare anser man i att källsortering är ett krav omså höga återvinningsmål som skall uppnås.Selektiv rivning förekommer i stor utsträckning iHolland samt i . Selektiv rivning innebär attarbetet utförs efter fastställt schema. Återanvändbartmaterial tas tillvara och resterande material sorteras så attbortforslingskostnaden blir så låg som möjligt. Stommenrivs sist och massorna transporteras tillåtervinningsanläggning för mineraliskt avfall.Avsättningen för återvunnet byggmaterial är förnärvarande dålig. Skepsisen är stor inom byggbranschen.Det finns många problem som måste lösas t.ex.kvalitetsnormer för återvunnet byggmaterialproduktansvar för andrahands byggvaror.I första hand söker man påverka större byggherrar attåteranvända återvunnet material. I utförsdemonstrationsprojekt där man använder återvunnetbyggmaterial vid nybyggnad.I har byggbranschen börjat organisera sig föratt själv kunna ta hand om sitt avfall och återanvända det.Byggentreprenörerna försöker på så sätt att hålla nerekostnaderna och vara förberedda på de krav somkommer att ställas framöver.Det byggmaterial som räknas som avfall utgör andel av den samlade avfallsvolymen i . I dagslängs så gott som allt byggmaterial. Då tillgången pålämplig mark för soptippar är mycket begränsad utgör dessastora kvaniteter ett stort problem. Avfallet läcker dessutomfarliga ämnen som via grundvattnet sprider sig i naturen.Det material som slängs är ofta av hög kvalitet ochförtjänar en bättre behandling än dagens. förstör vimaterial och varor trots att de inte är uttjänta. Samtidigttillverkar vi nya produkter för att fylla behovet efter det somförspillts. Detta är ett resursslöseri som vi egentligen intehar råd med.Även om vi sålunda i har mera begränsadekunskaper om möjligheterna att ta tillvara och nyttiggörarivningsmaterial finns några intressanta rön väl värda attuppmärksamma och vidareutveckla.I dag kommer av allt avfall i frånrivningar och byggen. talar vi alltmer om''kretslopp'' och ''ekologisk helhetssyn'', ''återvinning'', etc.De flesta tycks vara överens om att ''slit-och-släng-epoken''är förbi och att ett nytt mera resursbevarande tänkandemåste gälla.Vid rivningar och renoveringar av hus kastas enormamängder material som skulle kunna komma till användningpå nytt, alltifrån tegel och bjälkar i bärande stommar tillkaraktärsfulla detaljer som fönster, dörrar, paneler, smiddatrapp- och balkongräcken, tegelpannor och takskiffer m.m.Äldre byggmaterial är ofta av mycket hög kvalitet, eftersomdet är hantverksmässigt framställt, till skillnad från dådet mesta av byggmaterialet massproduceras industriellt.Både ekologiska, ekonomiska och kulturhistoriska vinsterfinns att göra i en verksamhet som ägnas återanvändande avbyggnadsmaterial.I dag finns också en växande efterfrågan på äldrebyggnadsdetaljer från fastighetsägare som vill kompletterasina äldre hus och kanske återställa vad som har avlägsnatsi tidigare hårdhänta renoveringar. När någon tidstypiskbyggnadsdetalj inte går att uppbringa vill man kansketillverka en kopia, och då behövs en ritning eller mall.Det borde mot denna bakgrund vara möjligt att på olikaplatser i landet tillhandahålla lager för begagnadebyggmaterial och begagnade byggnadsdetaljer, där manockså skulle kunna finna ritningar, mallar och modeller avolika byggnadsdetaljer.I samarbete med , , ochSkellefteå kommun genomför en arbetsgrupp -- ''Natur iRetur'' -- ett projekt i syfte att förbättra den nödvändigahushållningen av våra gemensamma resurser. Projektetomfattar bl.a. följande åtgärder:Återvinning av materialfrån reparations- och rivningsobjekt Försäljning avåtervunnet material, egenproducerad färg etc.Vidareförädling av återvunnet byggmaterial typ dörrar,fönster, virke, tegel o.s.v. Tillverkning av miljövänligfärg enligt gamla principer Dokumentation avarbetsmetoder vid rivning och tillverkningKostnadsuppföljning av metoder och arbetsrutiner.En undersökning på visaratt det kan löna sig att ''återanvända gamla hus'', d.v.s bygganytt av gammalt material även i större skala. Både miljönoch ekonomin skulle vinna på sådan återanvändning avbyggmaterial enligt denna studie.Som framgår av ovanstående redovisning saknas iSverige, i motsats till vad som är fallet i bl.a. , ettsamlat grepp över hanteringen av byggavfall. Att mycketskulle kunna vinnas i form av en bättre resurshushållning urbåde ekonomisk och miljömässig synpunkt genom en högregrad av återanvändning på detta område torde stå utom allatvivel.Vi föreslår att i likhet med , Hollandoch utarbetar en nationell plan med klart uttaladeåtervinningsmål för framtiden vad gäller bygg- ochrivningsavfall. Vi föreslår också att regeringen får i uppdragatt utarbeta ett program som stimulerar återanvändning vidbyggnation och restauration av gamla boendemiljöer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återanvändning av bygg- ochrivningsavfall.