ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02So500 · 1994-01-25 00:00:00 — Den enda säkra förvaringsplatsen för kvicksilver tycksvara i munnen på människor!Kvicksilver är ett gift som snart inte får användas någonannanstans i samhället än inom tandvården. Det får t ex inteanvändas inom industrin, inte i mätinstrument och inte iströmbrytare. Och människor har fått i handennär de lämnat in sina febertermometrar på apoteket.I munnen däremot rekommenderas kvicksilveramalgamfortfarande av som tandlagningsmaterial.Det subventioneras t o m av Försäkringskassan.I används kvicksilver för att göraguldvaskning mer effektiv. Guld binds nämligen tillkvicksilver så att det går lättare att komma åt. Dennahantering oroar miljömyndigheterna i hela världen meninom tandvården är det fortfarande accepterat att användaguld och kvicksilver tillsammans. Detta trots attkorrosionen av amalgam ökar om. Ävendetta subventioneras av skattebetalarna genomtandvårdsförsäkringen.Amalgamet används bl a därför att det anses vara ettbilligt material men det är samhället som får betalamiljökostnaderna. Att återvinna ett kilo kvicksilver frånkrematorier kommer att kosta . Svenskafolket har kanske kvicksilver i sina tänder. Än sålänge finns inga filter utan kvicksilver från de avlidnaständer sprids orenat i naturen.Överallt i det svenska samhället finns människor sominte mår bra av sina tandfyllningar.Dessa patienter har inteblivit trodda när de sökt vård för sina besvär och har därförinte fått någon hjälp i världens dyraste sjukvårdssystem. Nuär det att börja lyssna på människor och ta derasproblem på allvar. Långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar kostar människor alltför mycketlidande och samhället alltför mycket pengar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvecklingen av amalgamsom tandlagningsmaterial bör starta .
mot · GH02So601 · 1994-01-25 00:00:00 — Privat barnomsorg i hemmet Trots ny lag om barnomsorg kvarstår för många föräldraren rad problem, särskilt kring de minsta barnen. En del serkanske fram emot ett vårdnadsbidrag och hoppas kunnastanna hemma något extra år. Men för dem som av olikaskäl återgår till arbetslivet redan vid barnets ettårsdag är detinte alldeles enkelt att finna bra lösningar. De små barnenär mindre lämpade att vistas i grupp på daghem, än mindreatt vistas där . Barngrupperna tenderar dessutomatt bli större. Lösningen med en dagmamma finns förvisso,men många skulle troligtvis välja att låta dem vistas i sitteget hem med t.ex. en barnflicka om större möjligheter tilldetta fanns. Detta är dessutom en nödvändig lösning fördem som har arbetstider som inte ryms mellan klockan09.00 och 17.00, eller som önskar korta ner barnens vistelsepå daghem då blir för långa och ansträngande fördet lilla barnet.Det finns dessutom gott om arbetskraft tillgänglig medhänsyn till dagens arbetsmarknad, varför möjligheten att pårimliga villkor anställa någon i hemmet börunderlättas.Skatteavdrag för styrkta kostnader som diskuteras ärgivetvis ett bra steg på vägen, men det bör kombineras medminskade sociala avgifter eller inga alls vid den här formenav anställning för att göra kostnaderna för det enskildahushållet rimliga. Detta skulle troligtvis starkt bidraga tillatt fler skulle begagna sig av möjligheten. Inkomstbortfalleti form av förlorade skatteintäkter och sociala avgifter bör isammanhanget vägas mot arbetslöshetsersättning ochsubventioner till daghem.Familjerna skulle få ökade valmöjligheter, små barnskulle få en ökad möjlighet att få några lugna år i hemmetoch ett stort antal arbetstillfällen skulle skapas. Har vi rådatt inte satsa på detta alternativ till den traditionellabarnomsorgen? Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjligheterna för privatbarnomsorg i hemmet bör underlättas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade möjligheter att skapaarbetstillfällen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattelättnader och minskadesociala kostnader för privat barnomsorg i hemmet.
mot · GH02So602 · 1994-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt i stället för flerbarnstillägg ''En snabb tillväxt av den offentliga skulden som vi nuser har inget moget västland någonsin upplevt i fredstid,såvitt vi vet'', skriver och iDN Debatt . Det har inte jag heller, såvittjag vet! Därför måste alla möjligheter att minska statensutgifter utnyttjas. En sådan möjlighet är att slopaflerbarnstillägget som uppgår till 1 300 miljonerkronor. Det infördes och uppgick då till 125 miljonerkronor. föreslår regeringen i årets budgetproposition attflerbarnstillägget från och med det femte barnet sänks från2,5 till två barnbidrag. Detta ger blott ibesparing.En ytterligare möjlighet är att införa flerbarnsavdraggenom att reducera barnbidraget till tredje barnet med 25procent, till fjärde med 50, till femte och därutöver med 75procent. Det finns inget befolkningspolitiskt skäl tillatt främja barnafödande. Ekonomiskt finns heller inget skältill extra tillägg eftersom familjens kostnad per barnvanligtvis sjunker med stigande barnantal.Införandet av flerbarnsavdrag skulle ge mellan 500 och600 i besparing. Tillsammans med ettslopat flerbarnstillägg kan vi sålunda minska statens utgiftermed . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att slopa flerbarnstillägget och istället införa ett flerbarnsavdrag.
mot · GH02So603 · 1994-01-25 00:00:00 — I anslutning till SoU 11, Utvidgad lagreglering påbarnomsorgsområdet, beslöt om etttillkännagivande till regeringen, om att en kartläggning avbarnomsorgsavgifternas utveckling skall vara slutfördsenast den 30 juni 1994.Bakgrunden var bl.a. motionskrav om norm förbarnomsorgsavgifterna och propositionens uttalanden omatt avgifterna inte får vara så betungande för den enskildeatt han avstår från den verksamhet som barnet erbjuds ochsom det skulle vara värdefullt för barnet att delta i.Utskottet gjorde dock inga särskilda uttalanden omenskilda daghem. I flera kommuner skiljer sig de privatadaghemmens avgiftssättning markant från de kommunala.Kommunerna tillämpar normalt en avgiftssättning, somtar hänsyn till den enskilda barnfamiljens ekonomi. Detbetyder mycket låga avgifter för familjer med lågainkomster och något högre avgifter för familjer med högainkomster.Härigenom har daghemmen på någorlunda likvärdigavillkor kunnat efterfrågas av såväl hög- somlåginkomsttagare. Avgiftsprinciperna har därmed variteffektiva instrument för att motverka segregation.En hög andel av de enskilda daghemmen tillämpardäremot enhetstaxor. Taxorna blir därmed relativt låga förhöginkomsttagare, men kan vara ett effektivt hinder förlåginkomsttagare. Därmed bidrar taxesättningen till ökadsegregation. Låga avgifter kan locka höginkomsttagare ochhöga avgifter blir till hinder för låginkomsttagare. Det somskulle varit ökad valfrihet blir i stället ytterligare ettinstrument som stärker segregationen.Vi anser det därför naturligt att samhället som villkor förbidrag till enskilda daghem kräver att avgifterna för enenskild inkomstgrupp inte får överstiga kommunensavgifter, och att de enskilda daghemmen och fritidshemmenliksom de kommunala har att tillämpa ett avgiftssystem somknyter an till principerna för avgiftssättning i respektivekommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgifter i enskild barnomsorg.
mot · GH02So608 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbetalning av barnbidrag m.m. vid hemlighållen vistelseadress Det finns barnfamiljer som lever under ett ständigt hotoch en del tvingas också gömma sig för att undgå övergreppoch våld, ofta från en familjemedlem. Samhället klarar avatt skydda fler än tidigare men trots det tvingas en del attbyta och hemlighålla identitet och vistelseadress. Ävenmyndigheternas kompetens vad gäller sekretess föruppgifter om identitet och vistelseadress har förbättrats.Det finns dock fortfarande brister hos myndigheterna somleder till att sekretessen bryts varvid identitet ochvistelseadress blir kända för den som hotar. Därför gårmänniskor ''under jorden'' och hemlighåller sin adress förbland annat försäkringskassan.Enligt reglerna för barnbidrag och bidragsförskott skallde betalas ut till förälder/vårdnadshavare där barnetvaraktigt vistas på känd adress i . Detta får till följdatt barnbidrag och bidragsförskott inte betalas ut till demsom håller sig gömda och av rädsla inte vågar uppge sinvistelseadress till . Vi inser svårigheternaför att betala ut bidrag till barnfamiljersom enligt reglerna inte befinner sig i . I de fallbarnfamiljerna håller sig gömda och vistas i , bordebarnbidrag och bidragsförskott kunna betalas ut via tredjeman, eller genom att vårdnadshavaren personligen kanbesöka . Ytterligare en möjlighet skullevara att trovärdig person hos , kvinnojoureneller liknande kan intyga att barnet vistas inom landet menunder konfidentiell adress. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna för utbetalning avbarnbidrag och bidragsförskott till barnfamiljer som hållersig gömda.
mot · GH02So609 · 1994-01-25 00:00:00 — Det vårdnadsbidrag som regeringen enat sig om innebärett stort steg tillbaka för det jämställdhetsarbete sombedrivits i . Förslaget är i grundenreaktionärt och bör därför avvisas av när det blirföremål för riksdagsbehandling.Egentligen finns det ingen majoritet i för ettsådant förslag. Men det är det pris som de nyliberalapartierna får betala för att i övrigt få sin politik genomförd.Om riksdagsmajoriteten ändå beslutar införavårdnadsbidraget måste man anpassa reglerna till deförutsättningar som gäller för adopterade barn och derasföräldrar. Ett adopterat barn finns aldrig hos sina nyaföräldrar från dag 1. Det är mycket vanligt att deadoptivbarn som kommer till är gamla.Trenden i några vanliga adoptionsländer är att barnenkommer att bli äldre vid adoptionstillfället.Om regeringen följer förslaget i Ds 1993:70 innebär detatt adoptivföräldrar går miste om vårdnadsbidraget undermotsvarande tid som barnet är gammalt vid ankomsten tillSverige. Förslaget säger att bidraget skall utgå från det attbarnet fyller och upphör när barnet fyllt tre år.Eftersom garantidagarna skall tas bort för att betalavårdnadsbidraget försämras adoptivföräldrarnasekonomiska förutsättningar relativt biologiska föräldrar.Detta är orättvist och beklagligt eftersom det är särskiltviktigt att adoptivbarn får bästa möjliga förutsättningar attknyta an till sina nya föräldrar. Adoptivbarnen hargenomgått en separation som i vissa fall kommer att följadem genom hela livet, därför är det så viktigt att bästamöjliga kontakt med adoptivföräldrarna kan byggas upp iett tidigt skede.I vissa fall kommer byråkratiska problem att uppståeftersom adoptivbarnets verkliga ålder inte alltid är känd.Det förekommer att svenska läkares åldersbestämningavviker med mot vad som anges iursprungslandets dokumentation.Den enda lösning som är acceptabel är att adoptivbarnberättigar till vårdnadsbidrag räknat från den dagbarnet kommer till i de fall där barnet är . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att adoptivbarn skall berättiga tillett eventuellt vårdnadsbidrag , i likhet med alla andrasvenska barn.
mot · GH02So612 · 1994-01-25 00:00:00 — Utbetalning av bidragsförskott och barnbidrag uppbär 300 000 barn bidragsförskott. Med tankepå det stora antalet ärenden tillämpar försäkringskassornaganska strikta rutiner för hur reglerna skall tillämpas.Det kan i en del fall få till följd att svåra problem uppstårför barn och föräldrar när vårdnaden ändras. Det gällerframför allt tidpunkten för när utbetalningen av bidragetskall ändras ellr när skall bli skyldig attgöra en utredning angående ändrade bostadsförhållandenetc. för barnet.Det finns fall där det dröjt från det attbarnet flyttat från t.ex. mamman som är vårdnadshavare tillpappan som är underhållsskyldig, innan utbetalning avbidragsförskott och barnbidrag ändrats, vilket medförtsvåra påfrestningar på ekonomin. Detta i sin tur fårnegativa konsekvenser för barnet, vilket knappast kan varaförenligt med det skyddsnät vi byggt upp för barn tillensamstående föräldrar.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att se över regleroch handläggning både av bidragsförskott och barnbidrag såatt den typ av olägenheter som ovan beskrivits kanelimineras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av regler ochhandläggning av bidragsförskott och barnbidrag.
mot · GH02T201 · 1994-01-25 00:00:00 — Nordvästra är en befolkningstät region med enomfattande pendling till området och inom området.Statistik visar en klar ökning av antalet pendlare bådemellan och till kommunerna i regionen. har antalet pendlare ökat med åtskilliga tusenpersoner. Även inom enskilda kommuner är pendlingenomfattande.För ett fungerande näringsliv och för allmänhetenstransportbehov fordras ett väl utbyggt väg- och järnvägsnät.När det gäller järnvägen är ett viktigtstråk, såväl nationellt som regionalt. Den sammanbinderVästsverige och har stor betydelse för både svenskt ochnorskt näringsliv, regionalt resande samt förpendlingstrafiken. När banan är fullt utbyggd kommer denatt medge hastigheter /h.I utbyggnadsplanen ingår att man fram till år 2000kommer att ha byggt ut till dubbelspår hela sträckanGöteborg--med undantag för sträckan --. Skälet till detta undantag sägs vara attpassagen genom centrala är komplicerad.Förvisso är detta riktigt men får inte förhindra attutbyggnaden till dubbelspår --söderut fullföljs iså stor utsträckning som möjligt, liksom sträckningen överLandskrona.X 2000 ska sättas in på . Denna trafik ärfram tänkt att gå över . Detta ären omväg och innebär också att ett befolkningstätt områdesom nordvästra alltför länge får vänta på snabbaförbindelser med andra delar längs . Därförmåste dubbelspår byggas längs helavästkustbanan.Skånebanan (/--) ärbetydelsefull både för den regionala trafiken ochinternationell trafik från till kontinenten.Den bör rustas upp så att en hastighet /h medgesockså på sträckan --. Det krävsdubbelspår på denna sträcka, eftersom trafikintensitetenredan i dag är stor och kommer att öka än mer i framtiden.Pågatågstrafiken har blivit en stor succé och mycketgodstrafik går till rangerbangården i väl utbyggt vägnät i nordvästra är en avgrundförutsättningarna för regionens fortsatta positivautveckling. De nationella vägarna E 4 och E 6 har storbetydelse för både personbils- och lastbilstrafiken. Deregionala och övriga vägarna i vägnätet är angelägna för denomfattande pendling som sker i regionen.E 4 genom kommer vid planperiodens slut att hamotorvägsstandard. påbörjas delenÅstorp--. Det är angeläget att utbyggnadenÖrkelljunga--norrut sker i direkt anslutning därtill.I dag saknas en bra vägförbindelse från tillHelsingborgsområdet. En sådan förbindelse skulle medförapositiva struktureffekter enligt bl.a. ochLänsstyrelsen i . Väg 109 mellan Helsingborgoch bör påbörjas . Ävensträckningen --Hasslebro är angelägen för att vägenhelt ska fylla en regional funktion.Väg 111 är en regional förbindelse mellan --och Kullahalvön. Vägen har som målstandard 13m bredd. Detta uppfylls endast på sträckan --. Genom tätorterna --är trafiken mycket tät. Trafikbelastningenvarierar mellan 7 000 och 11 000 fordon/dygn. Iväghållningsplanen för är väg 111 genomfart Vikenmarkerad som ''stor briststräcka''. Den stora miljö- ochtrafiksäkerhetsbelastningen som detta stora trafikflödeinnebär gör att en utbyggnad måste ske möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen til känna vadi motionen anförts angående infrastrukturen i nordvästraSkåne.
mot · GH02T202 · 1994-01-25 00:00:00 — har drabbats mycket hårt av dekraftiga personalminskningar som skett inom industrin. Påkort tid har vid de stora företagen i ,och Flygmotor i , Pilkingtonsäkerhetsglas i samt i över 4 000jobb försvunnit.Denna stora nedgång i industrin har lett till attFyrstadskommunerna har en arbetslöshet som ligger ca3 % högre än i riket som helhet. För ungdomar ärsituationen ännu värre med högre arbetslöshet änriket.Dalsland och , som ingår iFyrstadsregionen, har drabbats lika hårt av nedgång ochrationalisering. I finns av deindustrianställda hos leverantörer till bilindustrin. För denstrukturförändring som regionen nu måste genomgå krävsdärför stöd för utveckling och förnyelse inom näringslivet.Fyrstadskommunerna gör av egen kraft mycket storainsatser för att vända utvecklingen. Samarbetet harförstärkts för att möta situationen på arbetsmarknaden ochför att bygga en ny struktur. En nära samverkan mellankommunerna men även med andra organ, bland andralänsstyrelserna, är en del av den utvecklingsstrategi somformulerats.För att förstärka infrastrukturen harFyrstadskommunerna beslutat att upprätta en heltäckandetrafiköverenskommelse. Denna är ett regionalt välförankrat handlingsprogram för utveckling avinfrastrukturen och åtgärderna syftar till att skallkunna fungera som en sammanhållen stad för boende,arbete, sysselsättning och service.Trafiköverenskommelsen, som antagits avkommunernas respektive fullmäktige, kommer att bidra tillökad attraktionskraft för regionen och ge bättreförutsättningar för en långsiktig ekonomisk tillväxt. Enligtvår mening bör trafiköverenskommelsen därför bli styrandeäven för statliga organs investeringar och satsningar iregionen.Fyrstads överenskommelse om trafiken innefattar bl.a.ett strategiskt väg- och järnvägsnät med Nordlänken,/Älvsborgsbanan, samt vägarna E6, 44, 45 och161. Utbyggnaden av detta väg- och järnvägsnät, som iFyrstadsområdet motsvarar högst ,finns med i planeringen men först i slutet av innevarandetioårsperiod.Det allvarliga arbetsmarknadsläget i regionen motiverardock särskilda insatser för att skapa snabba effekter påsysselsättningen. har därför tillskrivitregeringen om att tidigarelägga de projekt som ingår itrafiköverenskommelsen. Flera av de nämnda objekten kanur planeringssynpunkt starta /95.Vi inser att det medför ökade kostnader att tidigareläggatrafikinvesteringarna, främst för räntorna undertidigareläggningsperioden. Dessa merkostnader bör dockställas mot lägre byggkostnader och besparingar samt detrafik- och miljömässiga fördelarna av att projektettidigareläggs.Lägre kostnader och besparingar kan uppnås blandannat genom minskade kostnader för arbetslösheten,genom att byggkostnader nu är lägre än ochgenom att samordning av objekten sänker den totalabyggkostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigareläggande avtrafikinvesteringar i .
mot · GH02T207 · 1994-01-25 00:00:00 — Godstrafiken på NKLJ-banan har upphört. betjänade två stora industrier -- Jernverken iHagfors och -- ca gods i form av stål, gas, skrot och andra insats-och färdigvaror till och från dessa industrier fraktas nu pålastbil. Alla gjorda försök att få fram medel tillombyggnad och breddning av banan har tyvärr misslyckats.Två stora stålindustrier, som också tillför landet betydandeexportinkomster (ca /år), är i densituationen att man saknar järnvägsförbindelser.De två nämnda järnverken ägs av österrikiskaBöhler. Situationen är i korthet följande. somindustrierna ägs av ett företag som innebär attfjärrtransporterna ökar, har stora mängder avgodstransporterna övergått från järnväg till lastbil. Detta påvägar som inte är dimensionerade för denna har långa sträckor så låg standard att den ökadelastbilstrafiken går på länsvägar, i huvudsak väg 240.Väganslagen till länet är alltför små för att möjliggöranödvändiga satsningar på med alla andraangelägna vägförbättringar i länet.Industriorterna i harför närvarande en mycket hög arbetslöshet och ytterligarepersonal är varslad om uppsägning.Möjligheterna att behålla och utveckla företagen iregionen borde vara goda. Den smärtsammaomstrukturering som har skett har resulterat i lönsammastålföretag, men tyvärr med färre anställda. För framtidautveckling är det nödvändigt med förbättradekommunikationer -- inte försämrade som vi nu har upplevt.Det är nödvändigt med extrainsatser från statens sida föratt lösa de uppkomna problemen. Miljö-, industri-,arbetsmarknads- och trafiksäkerhetsskäl talar för en lösningav både järnvägsfrågan och vägfrågorna. Regeringen böråterkomma till med förslag hur industrierna iHagfors- och Munkforsområdet åter kan förses mednödvändiga järnvägsförbindelser.Man bör också tillföra länet extra väganslag för attmöjliggöra satsningar på mycket angelägna vägobjekt, bl.a.väg 62. Aviserade infrastruktursatsningar bör ge möjlighettill sådana satsningar.I årets budgetproposition föreslås höjning av anslagentill den regionala flygtrafiken. Flyglinjen ----har erhållit mindre bidrag. Det är starkt motiveratatt man nu erhåller en större tilldelning som det gesmöjlighet till genom de ökade anslagen.Hagfors--Munkforsområdet har på grund av sinföretagsstruktur krav på bra teleförbindelser. På senare århar också företag som är beroende av de bästateleförbindelserna etablerats i området och det finns godamöjligheter till ytterligare etableringar inom dennatjänstesektor. Av dessa anledningar är det av stor vikt attutbyggnad och förstärkning av telenätet påskyndas i dettaområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar iVärmland, bl.a. NKlJ-banan, väg 62 och telenätet samtökade bidrag till flyglinjen ----.
mot · GH02T210 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknadssituationen i (,, och ) är mycketbekymmersam. Bara har över 4.000industrijobb försvunnit.Denna utveckling har lett till en arbetslöshet som liggerca högre än i landet som helhet. Förungdomar är situationen än mer alarmerande med nära 5procentenheter högre arbetslöshet än riksgenomsnittet.Dalsland och norra som ingår iFyrstadsregionen har drabats lika hårt. Bl.a. harunderleverantörerna till bilindustrin drabbats hårt. Denstrukturförändring som regionen måste genomgå kräverstöd för utveckling och förnyelse inom näringslivet.Det finns många angelägna investeringar inom väg- ochjärnvägssektorn som bör komma till stånd. I entrafiköverenskommelse mellan fyrstadskommunerna pekasbl.a. på Nordlänken, /Älvsborgsbanan, samtvägarna E6, 44, 45 och 161. Dessa objekt ingår i gällandeinvesteringsplaner men de flesta först i slutet avtioårsperioden och vissa först efter denna period.Dessa strategiska järnvägar och vägar kommer att ökaregionens attraktionskraft och underlätta den industriellastrukturomvandling som är nödvändig. En tidigareläggningav dessa objekt kommer att påskynda denna utvecklingsamtidigt som arbetstillfällen i den viktiga bygg- ochanläggningssektorn tillskapas.Kostnaderna för en tidigareläggning skall ställas mot attvi har en konjunktursituation som innebärbilligare byggande samt minskade kostnader förarbetslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigareläggning av investeringari infrastruktur.