mot · GH02Fi206 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi bedömer att enmiljard kronor av de medel som avsätts till en fond förförnyelse och kompetenshöjning bör användas för attförstärka existerande medel till företagsutbildning.Ytterligare avsätts som skall stimuleratill försöksverksamhet för arbetstidsförkortning, där AMSfår i uppgift att förhandla fram praktiska lösningar. Dettatas upp i annan motion.Vänsterpartiet har kraftigt kritiserat regeringens förslagangående arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen haraviserat ett nytt förslag till regelsystem som skall läggasfram . Vi avstår därför från attlägga förslag i detta hänseende. Däremot föreslår viåterigen att ersättningsnivåerna i försäkringen höjs till . Vi finansierar detta med en del avarbetsgivaravgiftshöjningen som motsvarar 0,7procentenheter.Vänsterpartiet är djupt kritiskt till att regeringen drivitigenom försämringar i anställningsskyddslagen ochmedbestämmandelagen. Regeringen hycklar om att detförsämrade anställningsskyddet skall förbättramöjligheterna till arbete. Vi anser att dessa försämringarskall rivas upp av och likaså att reglerna omuthyrning av arbetskraft förändras till tidigare utformning.UtbildningspolitikGrund- och gymnasieskolaRegeringens utbildningspolitik leder till ett allt mersegregerat och segregerande skolsystem. Skolor läggs neroch lärare varslas om uppsägning.Situationen rimmar illa med regeringens tal om Europasbästa skola och rätten att välja själv. Möjligheten att väljaen bra skola avgörs mer och mer av plånbokens tjocklek,när olika avgifter tillåts inom ungdomsskolan.Vänsterpartiet vill skapa en god skola som präglas avtrygghet och god miljö. Vi måste ta ett tydligt nationelltansvar för skolan. Därför motsätter sig attstatens bidrag betalas ut i klump till kommunerna. Ettsektorsbidrag till skolan tydliggör bäst det nationellaansvaret för en likvärdig skola, utan att det på något sätthindrar kommunerna att göra olika prioriteringar.Vänsterpartiet avvisar regeringens kraftiga nedskärningav hemspråksundervisningen och anvisar 120 miljonerutöver regeringens förslag. Ett kraftigt ROT-program på 1miljard för ombyggnationer innefattar arbeten på grund-och gymnasieskolan för att förbättra arbetsmiljön i skolan.Vi förstärker också utrustningsanslaget med 250 miljoner.För mer detaljerade förslag se motion omskolan.Folkbildning och vuxenutbildningSamhället garanterar gymnasieutbildning åt allaungdomar . Både ur rättvisesynvinkel och medtanke på såväl nutida som framtida behov av väl utbildademänniskor bör även korttidsutbildade vuxna ha möjlighetatt skaffa sig grundskole- och gymnasiekompetens.I många andra jämförbara länder har betydligt högreprocent av arbetskraften gymnasieutbildning än i Sverige.Ska vi kunna konkurrera med dessa länder är det viktigt attden allmänna kunskapsnivån höjs.Folkhögskolan är -- trots de nya uppgifter den ålagts --ett mycket viktigt alternativ när det gäller att gevuxenutbildning för såväl grundskole- somgymnasiekompetens.För /95 föreslår att 650miljoner kronor anvisas till folkbildningen utöverregeringens förslag. Ytterligare personer kommer genomdetta att beredas plats för studier.Högskolan och forskningenParallellerna mellan förändringarna av ochdet svenska högskoleväsendet är många. Regeringensfriskolepolitik, omsatt på högre nivå, innebär attstiftelsehögskolor ställs utanför lagar och regler samt attenskilda utbildningsanordnare omformas till aktiebolag.Vänsterpartiet arbetar för en likvärdig högskola av högkvalitet över hela landet där den enskilde studentensinflytande och behov ställs i centrum. En gemensam centralreglering av högskolan ser vi som en garanti för att enskildastudenter får en likvärdig utbildning -- inte ett mål i sig. Viavvisar därför regeringens så kallade valfrihetsrevolution påhögskoleområdet. En ökad differentiering av högreutbildning gynnar de redan starka, de som är hemmastaddai ett marknadsstyrt konkurrenstänkande och de som har engod tillgång till information. Den sociala snedrekryteringenförvärras med regeringens politik.Vänsterpartiet vill fortsätta utbyggnaden av högskolansgrundutbildning och anvisar medel för ytterligare 10 000studieplatser. Särskilda medel satsas påjämställdhetsåtgärder på kvinnodominerade utbildningar.Den ensidigt teknik- och industriinriktade EU-anknutnaforskningen får ett starkt ekonomiskt stöd med regeringenspolitik vilket hotar att ge det svenskaforskningssamhället en slagsida. Löntagarfondspengarna --dvs. gemensamma medel -- läggs på oberoende stiftelserutan offentlig insyn och demokratiska tilldelningsprocesser.Vänsterpartiet tar tanken på en ökning av antaletdoktorander, och i förlängningen disputerade lärare, påallvar. Vi föreslår därför att 200 miljoner anslås tilldoktorandtjänster vilket beräknas ge omkring 1 000 nyatjänster.Forskningen på de små och mellanstora högskolornamåste stärkas, en ökning av regeringens anslag förforskningsstödjande verksamhet om 70 miljoner till småoch mellanstora högskolor föreslås därför. Beträffandeövriga förslag om högskolan och forskningen se särskildmotion.KulturI ett välfärdssamhälle statt i snabb omvandling har vi ettgemensamt ansvar för att alla får möjlighet att varaskapande. vill genomföra generelltförkortad arbetstid, jämlika materiella villkor mellanmänniskor och goda arbetsförhållanden. I omvandlingenfrån industrisamhälle till informations- ochkunskapssamhälle vill dessutom ta steget tillett jämlikt kultursamhälle.I kulturmotion föreslås framföralltinsatser för barn- och ungdomskulturen. Regeringensföreslagna neddragning av avvisas ochfördelningen av besparingarna görs mer rättvis.Sysselsättningsskapande åtgärder på bl.a.kulturmiljöområdet möjliggörs genom ROT-bidrag tillstatliga och icke-statliga kulturlokaler. Vänsterpartietsförslag återfinns mera detaljerat i partiets kulturmotion.MiljöpolitikAtt komma till rätta med miljöproblemen är avgörandeför mänsklighetens framtid. Människan har alltför längeförbrukat jordens tillgångar istället för att enbart brukadem. Denna insikt måste genomsyra all mänskligverksamhet.I-länderna har ett speciellt ansvar för att förändringar ivårt världssamfund ger ett ekologiskt anpassat samhälle. I-länderna har orsakat en stor del av miljöskadorna och ärensamma om möjligheterna att vända utvecklingen.Vänsterpartiet föreslår en miljöplan ''''vilken innebär att intressenterna i en bransch går sammanoch kommer överens om hur den egna branschen ska kunnaingå i kretsloppssamhället.Konkreta förslag för budgetåret som bl.a. ärförutsättningar för miljöplan '''':Skatteroch avgifter måste i högre grad baseras på råvaror ochenergi och i mindre grad på mänskligt arbete.Miljöavgifter på skogsprodukter, livsmedel och avfall.De anställda måste få ökat inflytande över miljöarbetet.Miljöarbetet måste bedrivas intensivare på nivå.Statsbidragen ska om möjligt anpassas till kommunensmiljöengagemang. Konsumenterna måste ges ökatmiljöinflytande. Arbetet med naturresursräkenskapermåste påskyndas. Anslagen till miljöforskning måsteöka. Miljöprogrammet för ska bedrivasintensivare. Den biologiska mångfalden måste säkras.Möjligheterna till naturreservatsbildning ska öka.För att finansiera förslagen föreslår vi bl.a. en lågmiljöavgift på avfall och på skogsprodukter och livsmedelfrån konventionell produktion. Avgifterna är så lågt sattaatt de förmodligen inte märks i konsumentledet det förstabudgetåret. Om monopolen bryts inom dessa sektorerskulle det innebära långt större prissänkningar.KommunikationspolitikKommunikationssektorn måste ingå i vad som kallas ettbärkraftigt samhälle. Det innebär att den måste bliekologiskt anpassad.Vänsterpartiets första utgångspunkt förkommunikationssektorn är att belastningen på miljön intefår vara större än vad miljön tål.En andra utgångspunkt för Vänsterpartietskommunikationspolitik är att trafiksäkerheten måste höjasoch att alla människor skall ha en acceptabel tillgång tillkommunikationsmöjligheter -- ekonomiska och fysiskamöjligheter.Den tredje utgångspunkten är att investeringar ikommunikationerna genererar arbetstillfällen och rustarlandet inför kommande högkonjunkturer.I budgeten innebär detta bl.a. att vi skär ner anslaget tillbyggande av riksvägar med 2 miljarder och i stället satsardessa medel på bl.a. järnvägsinvesteringar och underhåll avbefintligt vägnät. Spektakulära projekt som Öresundsbronoch Öster- och Västerled i kan inte ingå i ettframtida kretsloppssamhälle. Data- ochtelekommunikationer hör däremot till framtiden.Konkreta åtgärder på kort sikt:Kraftigt ökadenyinvesteringar inom kollektivtrafiken.Kraftigt ökatunderhåll av kollektivtrafiken.Ökade och regionaltdifferentierade fossildrivmedelsskatter.Påskyndande avsnabbtågsutbyggnaden.Utredning av högfartståg.Kraftigt ökat stöd till utvecklingen av data- ochtelekommunikationer.Förändringar avtjänstebilsförmåner och reseavdrag.Stöd till sjöfarten.Forskning och utveckling ska bidra till utvecklingen avmiljöanpassade kommunikationer.I en särskild motion uppmärksammar vi specielltutvecklingen på det informationsteknologiska området därvi kräver en utredning om dels de datamotorvägar sommåste utvecklas, dels de förändringar som datorn betyderför arbetet i framtiden.U-landsbiståndetDet svenska biståndet uppgick till minsten procent av BNP och senare BNI. Den borgerligaregeringen, med socialdemokraternas stöd, övergavemellertid det målet och sänkte biståndet med 1,5miljarder kronor. I årets budgetförslag höjs biståndet med400 miljoner till sammanlagt 13 . I densumman ingår emellertid asylkostnader och bidrag till FN:sfredsbevarande verksamhet. Detta är inteutvecklingsbistånd och bör därför lyftas ur biståndsanslaget.Vänsterpartiet föreslår därför att anslaget för FN:s aktionerför fred och återuppbyggnad om 150 miljoner ochavräkningen för vissa asylkostnader om 665 miljoner flyttasur biståndsanslaget. Införandet av dessa poster underbiståndsanslaget bör ses som försök att via budgettekniskamedel minska biståndet. Det förra anslaget bör belastaförsvarsbudgeten medan det senare bör belastaKulturdepartementets budget.Det egentliga utvecklingsbiståndet enligt regeringensförslag uppgår därmed till endast 12 545 000 000 kronorvilket är av BNI. För att uppnåenprocentsnivån skulle ett anslag på 14,35 miljarderbehövas. Även en sådan nivå på biståndet skulle dockinnebära en real sänkning beroende på den svenska kronanskraftiga värdeminskning.Vänsterpartiet yrkar på en höjning av det reellabiståndsanslaget i två steg varav det första tas budgetåret1994/95. Det innebär en höjning jämfört med regeringensförslag från 12 till 13 447 500 000 kronor.Att ge minst en procent av värdet på landets inkomster ibistånd till de fattigaste länderna är ett minst sagt berättigatkrav. Behovet av bistånd för att bättre skakunna mobilisera och fördela sina resurser, utvecklademokratiska styrelseskick, lindra svält och annan nöd samtåteruppbyggas efter naturkatastrofer och krig är lika stortsom någonsin tidigare.Att som regeringen föreslår vänta innanenprocentsnivån uppnås igen är oacceptabelt, speciellt somden höjning den föreslår inte tyder på någon egentlig avsiktatt uppnå det målet. , som trots svåra ekonomiskabekymmer är ett av världens rikaste länder, bör så fort sommöjligt se till att nivån för biståndet uppgår till minst enprocent av BNI. Den rasering av svenskt bistånd somregeringen inlett, bl.a. i form av nedskärningar av medel tillfältpersonal, gör att den höjning som krävs för att nå upptill enprocentsnivån måste ske i två steg. Vänsterpartietsföreslagna höjning utgör därför hälften av det belopp somskulle krävas för att uppnå enprocentsnivån.SocialpolitikVänsterpartiet återställer långtidssjukas sjukpenningfrån av hel sjukersättning. Vi gör det som ettled i vår inriktning att de sämst ställda inte oskäligt skalldrabbas av regeringens nedskärningar. Regeringensberäkningar av besparingen i proposition 1992/93:31 var attbesparingarna för nerskärningen skulle bli 1,2 miljarder.Detta reviderades senare av socialförsäkringsutskottet somuppskattade besparingen till under 100 miljoner. Vi föreslårsåledes 100 miljoner för att återställa de långtidssjukassjukpenning till 80 %.För att bl.a. finansiera detta anser vi att taket isjukersättningen kan sänkas med ett basbelopp från 7,5 till6,5.När det gäller de försämringar/nedskärningar somregering och riksdag gjort i socialförsäkringssystemet, dvs.införandet av karensdag i sjukförsäkringen och de olikanedsättningarna av ersättningsnivåer i sjukpenningen, såvill återställa dessa till den ordning somgällde före , dvs. ingen karensdag och 90 %av lönen. På grund av regeringens politik och denekonomiska krisen låter sig detta inte göras i ett slag.Beträffande förändringar som gäller barnbidrag tillfamiljer med fler än 5 barn vet vi ännu inte hur förslaget slårekonomiskt. Detta hänger samman med bostadsbidragen.Om dessa flerbarnsfamiljer ska kunna kompenseras genomhöjda bostadsbidrag måste det ske en regelförändring förutbetalningen av dessa bidrag. Regeringen har utlovat enproposition i ärendet som vi vill avvakta innan vi tarställning till förslaget om förändringar av flerbarnstilläggen.Människor skall ha flera chanser i livet. Därför är detviktigt att ge chansen till vuxenutbildning. En förutsättningför att vanliga löntagare ska kunna välja att studera är attersättningen vid vuxenutbildning ligger på en acceptabelnivå. föreslår därför som ett första steg attSVUX och SVUXA redan nu höjs från avarbetslöshetsersättningen.Det bästa sättet att höja låginkomstpensionärernasstandard är att höja pensionstillskottet. En sådan höjningger en direkt effekt för denna grupp och de kan genom dettakompenseras för prishöjningar som de nu inte fullt utkompenseras för.En höjning av pensionstillskottet från nuvarande 55,5 till65 % av ett helt basbelopp ger för en halv miljonpensionärer en kompensation för prishöjningar och deavgiftshöjningar som stat och kommun kommer attgenomföra. Vi genomför höjningen i två steg så att avhelt basbelopp nås den 1 juli 1995.Ekonomisk brottslighetVi anslår till förstärkning av EKO-rotlarna vid polisdistrikten i , ochMalmö samt rikskriminalen. Det gäller polismans- ochekonomtjänster. Åklagarna tillförs 15 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslagit. Det möjliggör attriksåklagaren får hela det tillskott av 30 åklagare han ansersig behöva för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Skattehöjningar och besparingarAlla konjunkturbedömningar tyder nu på en snabbökning av den ekonomiska aktiviteten. Trots detta kvarstårett stort underskott i regeringens förslag till budget. På siktär underskotten ett hot både mot jobb och välfärd.Underskotten gör att statsskulden stiger. Statsskulden ärnu och räntebetalningarna förskulden motsvarar redan lika mycket som ålderspensioner,förtidspensioner och barnbidrag tillsammans. Det är nunödvändigt att arbeta för att långsiktigt sanera de offentligafinanserna. Om vi inte lyckas med detta kommerränteutgifterna att tränga undan viktiga sociala behov ochåtagande.För att få statsfinanserna att gå mot balans krävs tresaker: en ekologiskt uthållig ekonomisk tillväxt,skattehöjningar samt besparingar.SkattepolitikenVänsterpartiet menar att det nu är nödvändigt att höjaskatterna. Våra förslag till skattehöjningar är inga tillfälligaåtgärder. Underskotten visar att det finns ett långsiktigtbehov av ökade skatteintäkter. Skatteuttaget är visserligenhögt i men det är inte dramatiskt högre än i mångaandra jämförbara länder. Det gäller till exempel de svenskaföretagsskattesatserna som lågunder genomsnittet för EU:s medlemsstater. Ettförhållande som antagligen förstärkts av regeringensskattesänkningar för företag och kapital.För /95 ökar Vänsterpartietstatsbudgetens inkomster med drygt 10 miljarder -- senedanstående tabell. För ökar detsamlade skatteuttaget med drygt 36 miljarder enligtVänsterpartiets förslag. kan det vara nödvändigt attytterligare höja skatterna för att bryta statsskuldens tillväxt.nSammanfattning av förslag tillinkomstförstärkningar för /95 i miljarderkronorHöjd inkomstskatt och minskade avdrag5,39Höjd stämpelskatt0,9Höjd reklamskatt0,5Energiskatt på industrin3,0Miljöskatter0,5Summa10,29Vänsterpartiet lägger dessutom förslag om slopatgrundavdrag över brytpunkten. Detta förstärkerkommunernas ekonomi men det påverkar inte den statligabudgeten. Vi lägger också förslag om en höjning avarbetsgivaravgifterna vilket endast marginelltpåverkar den statliga budgeten.De förslag på inkomstskattesidan som direkt berörbudgeten /95 är höjd statsskatt från ochett nytt skikt i skatteskalan på för inkomster . föreslår dessutom ett avdragstak förbruttoräntor samt en halveradavdragsrätt för pensionsförsäkringar.Vänsterpartiets förslag att höja skatten till förkapitalinkomster och på företag ger av tekniska skäl ingainkomster för /95. Detsamma gäller deskärpningar av förmögenhetsskatten som Vänsterpartietföreslår. Inkomsterna från dessa skatteskärpningar fallerförst ut under /97. Se vidare beträffandepartiets skattepolitik i motionen Skattepolitik för enuthållig utveckling.BesparingarFör att långsiktigt få statsfinanserna i bättre balans krävsdet också besparingar. Det gäller framför allt besparingarpå transfereringarna till företag, organisationer och hushåll.För hushållen, som står för de stora utgifterna itransfereringssystemet, gäller det att utformabesparingarna på ett sådant sätt att systemen får en störrefördelningspolitisk träffsäkerhet. Det gäller t.ex. detframtida pensionssystemet och bostadssubventionerna.Vänsterpartiet menar att man i en mycket ansträngdstatsfinansiell situation måste pröva alla utgiftsposterförutsättningslöst.Som ett radikalt parti är ständigt berettatt granska den statliga verksamheten, för att motverkabyråkrati. Vår målsättning är att försöka se till attskattepengarna används på bästa sätt. I förhållande tillregeringens budgetförslag /95 kan vi redovisaföljande besparingar.nBesparingar i alternativa budgetFörklaringar och motiveringar se nedan i texten.Beloppen i miljarder kronor.Försvaret3,7Nybyggande av vägar2,0*och förläggningsverksamhet0,25Kriminalvården0,4Husläkarreformen0,2Sänkt tak i sjukförs.0,25Övrigt (mest statl. )0,51Summa7,31* Observera att siffran ej gäller enskilda vägar ochunderhåll.Vänsterpartiets största besparingspost är det militäraförsvaret. Utgångspunkten är dels det nyasäkerhetspolitiska läget där en rad stater i vårt närområdehar nedrustat, dels partiets traditionella inställning attförsvaret ska bantas.Förslaget i detaljer återfinns i vår försvarspolitiskamotion. Här ska endast nämnas några exempel.Pansarbrigaderna utgår, materielbeställningar utgår ellersenareläggs, repetitionsövningar inställs och F10 iÄngelholm läggs ner.Den andra stora besparingen är på nybyggande avstatliga vägar. Besparingen står väl i samklang medVänsterpartiets miljöpolitik. Vi vill inte fortsättautbyggnaden av nya motorvägar utan i stället satsa påspårbunden trafik, sjötransporter och elektroniskkommunikation. Miljöhoten framstår allt tydligare som detstora hotet mot mänskligheten. Nya motorvägar, trafiklederoch en ökar kväveoxidutsläppen när målet istället måste vara att nedbringa dem.Det finns starka särintressen inom bilindustrin,oljeindustrin och byggföretagen som driver på dessamiljöfientliga förslag. menar däremot allvarmed sin miljöpolitik och menar att detta är ett utmärktområde för besparingar. Det hindrar inte att vi också anslårmera pengar till drift och underhåll av vägar. Mera om dettafinns att läsa i motion omkommunikationspolitik.Vänsterpartiet har i sin motion om invandrarpolitikenföreslagit att flyktingmottagandet flyttas över tillkommunerna. Härigenom kommerförläggningsverksamheten att kunna skötas på ett bådebättre och billigare sätt än vad som varit fallet iInvandrarverkets hantering av denna uppgift. Det finnsdock kostnader som belastar biståndsbudgeten somVänsterpartiet menar i stället bör belasta Invandrarverket.Efter denna reglering menar vi att ändåbör kunna spara 50 miljoner på administration och 200miljoner kronor på förläggningsverksamheten närkommunerna får ta över flyktingmottagandet.Vad det gäller bantningarna inom kriminalvården gör viden största besparingen genom återgång tillhalvtidsfrigivning. Dessutom vill vi i större utsträckninginföra frigång och anvisar 100 miljoner extra för detta. Itabellen ovan finns endast bruttobesparingen redovisad.För vidare information se motion omkriminalvården.Regeringen föreslår ett stimulansbidrag tillsjukvårdshuvudmännen för extrakostnader i samband medinförandet av husläkarsystemet. varmotståndare till husläkarsystemet och vill därför riva uppsystemet och spara de extrakostnader som detta medför.De övriga besparingar som föreslårinnebär huvudsakligen en bantning av den statligaadministrationen och några exempel på detta ges nedan.Förslagen återfinns mera utförligt i motionom besparingar på den statliga administrationen.Förslagen gäller t.ex. en nedläggning avCivildepartementet vars verksamheter kan övertas av andradepartement och vi får då vissa besparingar genomsamordningsfördelar. vill så snart sommöjligt lägga ner länsstyrelserna och skapa regionalatillsynsmyndigheter, och vi föreslår därför redan nu enbesparing också på dessa.Socialstyrelsen bör ges en ren tillsynsfunktion och helamyndigheten decentraliseras till de regioner man redanbyggt upp. Utredningsdelen och utvecklingsarbetet kanläggas på universitet och högskolor. arbete är huvudsakligen forskning i kriminologi ochbör även det kunna läggas ut på universitet och högskolor.Redan nästa budgetår räknar vi med att sådana åtgärderkan ge en besparing.I ett förändrat säkerhetspolitiskt läge anser vi också attsäkerhetspolisens arbete måste utsättas för besparingar. Vimenar vidare att man kan göra stora rationaliseringar inompolisen och ändå prioritera kampen mot ekonomiskbrottslighet. Vi menar alltså att detta område redan underkommande budgetår ska få vidkännas besparingar.FramtidsfondDen nya framtidsfonden skall finansieras genom dels enhöjning av arbetsgivaravgiften från den 1 juli1994, dels genom att ''vårda'' den devalvering som kronansdepreciering har inneburit genom att ta in de övervinstersom väntar bokslut för speciellt exportföretagen.Fonden skall ha till uppgift att bidra till denkraftansträngning som kommer att krävas av svenskalöntagare och svenska företag för att restaureraarbetsmarknaden och göra svenska företagkonkurrenskraftiga i en alltmer konkurrensbenägenomvärld.Det innebär att industri- och tjänsteföretag såväl somoffentlig sektor skall kunna använda medel ur fonden för attöka kompetensen, förändra arbetsorganisationen, utvecklatekniken osv.De medel som flyter in kan till användas lokalt påden enskilda arbetsplatsen och till fördelas genom encentral fond med uppbyggnad som den nuvarandearbetslivsfonden. Se även skattemotionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som i motionen förordats,2. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som i motionen förordats,3. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del för /95 godkänner deberäkningar för statsbudgetens inkomster, för förändringari anslagsbehållningarna och beräknat tillkommandeutgiftsbehov som anförts i motionen,4. att beslutar om Kommunakuten enligt vadsom anförts i motionen,5. att beslutar att höjaarbetslöshetsförsäkringen till enligt vad i motionenanförts,16. att beslutar att höja långtidssjukassjukpenning till ,27. att beslutar att sänka taket isjukersättningen med ett basbelopp, således från 7,5basbelopp till 6,5 basbelopp,28. att beslutar att höja pensionstillskottet från55,av ett helt basbelopp från den 1 juli1994,29. att , om yrkande 8 bifalls, beslutar att höjapensionstillskottet från av ett helt basbeloppfrån ,210. att beslutar om framtidsfonden enligt vad imotionen anförts.