mot · GH02Kr411 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade om en stor förändring avfolkbildningens regel- och finansieringssystem.Statsbidragen till folkbildningen skulle upprätthållas undertreåriga budgetperioder. skulle ansvaraför bidragsfördelningen. Avsikten var att ge folkbildningenett större eget ansvar och större möjligheter att långsiktigtutveckla sin verksamhet.I sina propositioner som gått efter 1991 årsbeslut har regeringen inte gett stöd till folkbildningen på detsätt som var avsett. Det ordinarie statsbidraget har kraftigtreducerats -- harregeringen föreslagit en reducering med en halv miljardkronor.Under samma tid har folkbildningen i stället fått storasummor i form av särskilda krisanslag för att anordna kurserför arbetslösa. De särskilda krisanslagen har anvisats sentoch därmed skapat stor osäkerhet hosutbildningsanordnarna. Folkbildningens behov av att irimlig tid kunna överblicka sina samlade resurser ochgenomföra sin kurs- och personalplanering har åsidosatts.Vänsterpartiet har svårt att se några som helst fördelarmed regeringens förfaringssätt. När därför regeringen nuföreslår nya nedskärningar av det ordinarie statsbidragetoch anmäler att man ämnar återkomma ikompletteringspropositionen med förslag om ytterligarestatsbidrag är det svårt att inte se det som uttryck förregeringens okunnighet om och ointresse förfolkbildningens och vuxenutbildningens verksamhet.Folkhögskolorna och studieförbunden har tagit ett stortsamhällsansvar och visat stor flexibilitet när det gäller attplanera, organisera och genomföra meningsfulla kurser ochverksamhet för tusentals arbetslösa.Det har i många fall varit fråga om nya initiativ ochsnabba insatser av stort värde. Men det har inte kunnat skeutan påfrestningar på den ordinarie verksamheten. Iblandhar arbetet att snabbt få fram ett stort antal tillfälliga kurserinneburit att annan viktig verksamhet fått stå tillbaka.Exempelvis avspeglar sig detta i stor minskning avantalet deltagare i studieförbundens kulturprogram.En annan effekt av regeringens förfaringssätt är attantalet tillfälliga anställningar inom folkbildningen ökat.Osäkerheten om anslagen har tvingat skolor ochstudieförbund att i större utsträckning än organisationernaönskat projektanställa lärare och studieledare. Mångatillfälligt anställda leder till svårigheter att hålla sammanverksamheten.Genom att det ordinarie folkbildningsanslaget minskatshar få nya folkhögskolor kunnat starta trots att fleraansökningar ligger hos . Det finns ocksårisk för att pedagogiskt utvecklingsarbete får stå tillbaka närosäkerheten känns stor.En jämn nivå i anslagsgivningen som ger möjligheter attplanera långsiktigt sparar resurser. I stället för att läggamycket tid och kraft på administration och arbetamed elev- och personalrekrytering -- för att i sista stundkanske få inställa kurser p.g.a. brist på medel -- skullefolkbildningen kunna använda resurserna mer konstruktivt.Folkbildningen är viktig för de många människor somhar kort eller bristfällig basutbildning. Även regeringenerkänner att folkbildningen, främst folkhögskolan, är ettmycket viktigt alternativ när det gäller att gevuxenutbildning för såväl grundskole- somgymnasiekompetens.Folkbildningen är också viktig förinvandrarundervisningen och ger handikappade enutbildning de inte kan få på annat håll. Den är också motornför många kulturaktiviteter och kan genom sina speciellaarbetsformer bibringa deltagarna ett demokratiskt sätt atttänka och studera. För detta krävs arbetsro.I budgetpropositionen konstaterar regeringenfolkbildningens stora betydelse. Folkbildningen har välfullföljt uppdraget att vara en ''verksamhet vars syfte är attgöra det möjligt för människor att påverka sin livssituationoch skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen''(prop 93/94:100, bil 9, s. 76).Folkbildningen, främst folkhögskolan, är också trots denya uppgifter man ålagts ett mycket viktigt alternativ närdet gäller att ge vuxenutbildning för såväl grundskole- somgymnasiekompetens.Inget tyder på att behovet av utbildningsplatser förprioriterade grupper -- korttidsutbildade, invandrare ochhandikappade -- kommer att minska. Inte heller tyder någotpå att antalet arbetslösa skulle minska så drastiskt attkursverksamheten för arbetslösa kan skäras ner /95.Jämfört med andra typer av arbetslöshetsåtgärderoch/eller alternativet med helt öppen arbetslöshet så ärkurser för arbetslösa föga kostnadskrävande. Vinsterna förden enskilde och besparingarna för samhället är betydande.Därför är det anmärkningsvärt att regeringen nuåterigen använder sig av metoden att komma med konkretaanslag först i kompletteringspropositionen (sid 15 och 80).Särskilt som man vet av tidigare erfarenhet vilken osäkerhetoch administrativ oreda som det skapar för folkhögskolornaoch den kommunala vuxenutbildningen.Vänsterpartiet anser att resurserna för budgetåret1994/95 måste behandlas och anvisas samlat.Samhället garanterar gymnasieutbildning åt allaungdomar . saknar ca 800 000 svenskargrundskolekompetens och betydligt fler saknargymnasiekompetens. Många av dessa människor ärarbetslösa och löper stor risk att hamna ilångtidsarbetslöshet.Både från rättvisesynpunkt och med tanke på såvälnutida som framtida behov av väl utbildade människor, börkorttidsutbildade vuxna ha möjlighet att skaffa siggrundskole- och gymnasiekompetens.I många jämförbara länder har en större andel avarbetskraften gymnasieutbildning än i . Ska vi kunnakonkurrera med dessa länder är det viktigt att den allmännakunskapsnivån höjs.Många människor som varit ute i arbeslivet ett antal århar inte varit i kontakt med studier på . En del bär pånegativa erfarenheter från skoltiden och har ett svagtsjälvförtroende och dålig tilltro till den egna förmågan atttillägna sig studier.Omstruktureringen av arbetslivet gör att ett stort antalmänniskor behöver förnya sin utbildning för att kunna bytaarbete. Många saknar dock tillräcklig allmän kompetens fördetta och behöver först studera på grund- ellergymnasienivå. Såväl folkhögskola som komvux erbjudersådana möjligheter.Vinsterna för samhället med en allmän höjning avbaskunskaperna och kompetensnivån hos mångamänniskor är uppenbara. Välutbildade människor är tillgång, oavsett om de är i arbete eller inte. Envuxenutbildning kan dessutom frigöra dolda resurser hospersoner som aldrig tilltrott sig själva någon studieförmågaoch får dem att söka sig vidare till yrkesutbildning ellerhögskolestudier.Vi anser att det bör införas en vuxenstudiegarantiför grundutbildning, motsvarande treårigt gymnasium.Denna ska kunna erhållas på komvux eller folkhögskola.Som ett steg mot en sådan utbildningsgaranti för vuxnasom saknar grundskole- eller gymnasiekompetens måsteantalet utbildningsplatser inom den kommunalavuxenutbildningen och folkhögskolan öka.För /95 föreslår attstatsbidraget till folkbildningen utgår med 650 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslår. Resurserna skakunna användas till kurser för arbetslösa i minst sammaomfattning som innevarande budgetår.Platserna vid den kommunala vuxenutbildningen böröka nästa budgetår.Vänsterpartiet har lagt förslag om förstärkning avkommunernas ekonomi på sammantaget över 4 miljarderkronor. bör användas för nyautbildningsplatser inom komvux.I annan motion (om folkhögskola som förberedandeskolform för högskolan) har vi beskrivit de problem somkan uppstå när studerande från folkhögskolorna söker tillhögskola eller universitet. Det är viktigt att dessastuderande inte missgynnas vid antagningen. För attförhindra det anser att anvisningar föromräkning av studieomdömen, som inte missgynnarfolkhögskoleelever, bör utarbetas.KontakttolkutbildningenRegeringen föreslår att anslaget till dekontakttolkutbildningar som bedrivs avfolkhögskolorna -- under överinseende av -- helt utgår.Konsekvensen av ett sådant beslut skulle bli att i stortsett all grundläggande tolkutbildning i invandrarspråkskulle försvinna, med undantag för de universitetskursersom kan bedrivas endast på ett begränsat antal språk ochmed ett begränsat antal deltagare.För är detta oacceptabelt. En utbildningsom fungerar bra och som är av ovärderlig vikt för enskildaindivider ska läggas ned p.g.a. statsfinansiella orsaker, trotsatt den besparing som detta innebär är försumbar ochförmodligen kommer att bidra till fördyradhandläggning av asylärenden p.g.a. bristande tolkresurser.Kontaktsvårigheterna mellan flyktingar och svenskamyndigheter är betydande. Utifrån ett demokratiskt ochhumanitärt perspektiv är det av utomordentlig vikt attkommunikationen mellan myndigheter och flyktingarunderlättas. Dessutom torde en god kommunikation varaekonomiskt berättigad eftersom den minimerarmissförstånd, felbedömningar och utdragnautredningsprocesser.Samhällets ansvar för att ge tolkservice är preciserat ilagar och förordningar. Även i landet har deflesta invandrare i vissa sammanhang stort behov avtolkservice. Det gäller främst myndighetskontakter ochläkarbesök.Utbildningen i sig fungerar dessutom bra. Denhögskoleutbildning som finns och folkhögskoleutbildningenkompletterar varandra och medverkar till att tolk kanerbjudas på allt fler språk.Att spara på tolkutbildning närbudgeten för invandringspolitiken är över tusen gångerstörre är inte särskilt meningsfullt.Vi föreslår att det för /95 anvisas till TÖI -- vilket innebär en höjning avnuvarande anslag -- att fördelas tillutbildningsanordnare av tolkutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagstilldelningen tillfolkbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenstudiegaranti förgrundutbildning motsvarande treårigt gymnasium,13. att till Bidrag till folkbildningen /95 anvisar utöverregeringens förslag på 1 , dvs. 2 515 328 000kr,4. att för bidrag till kontakttolkutbildning /95 anvisar .