mot · GH02Jo694 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi anser dock att bestämmelsernamåste stramas upp betydligt och attmiljökonsekvensanalyser skall göras innan man bestämmerhur de uttjänta produkterna omhändertas. Det får inte bliså att hanteringen i avfallsledet försämrar miljön.Socialdemokraterna anser att producentansvaret måstedefinieras bättre i förordningarna än vad fallet är när detgäller glasförpackningar och wellpapp. Det bör klartdeklareras att det är den som introducerar produkten påden svenska marknaden som har det ekonomiska ansvaretför det slutliga omhändertagandet. När det gällermiljöfarligt avfall är det även angeläget att reglerainnehavarens skyldighet. Denna skyldighet måste kopplastill ett rättsligt ansvar.Vi anser att regeringen varit alltför passiv när det gällerutvecklingen av producentansvaret. måste arbetet medbesvärliga produktgrupper komma i gång. Datorer, TV-apparater, bildäck och bilar bör prioriteras. Detta kommerockså att gynna sysselsättningen. Redan nu finns en firma iBlekinge med ett 15-tal anställda som återvinner delar idatorer. Ett producentansvar skulle snabbt öka behovet avsådana företag.Alla kommuner har väl fungerandeinsamlingssystem för avfall. Dessa får inte slås sönder. Vianser därför att det kommunala insamlingsansvaret även förde produkter som omfattas av producentansvaret skallfinnas kvar. Dispenser bör dock kunna ges om det motiverasav miljöskäl.Miljöskadliga kemikalierSocialdemokraterna har två övergripande mål förproducentansvaret -- dels att minska avfallsmängderna ochdärmed hushålla bättre med resurser och dels ta bortskadliga ämnen och kemikalier från kretsloppet. Det senaregäller exempelvis metaller, som aldrig bryts ner samt akutgiftiga eller svårnedbrytbara kemikalier.Om producentansvar tas full ut kommer många skadligakemikalier automatiskt att mönstras ut, eftersomkostnaderna för återcirkulering eller slutligtomhändertagande fördyrar produkterna. Producentenomformar i detta fall själv lagen till ett ekonomisktstyrmedel.Bättre avfallshanteringÄven om avfallsmängderna minskar kommer det alltidatt finnas avfall för slutligt omhändertagande. Därmed ärdet nödvändigt att tekniken utvecklas. Förbränning börbara tillåtas för en utsorterad bränslefraktion, ochförbränningen skall självklart ske med bra rening.Riksdagen har beslutat att inget osorterat avfall skall fåbrännas eller deponeras efter 1993. Den borgerligaregeringen har dock underlåtit att se till att detta beslutfullföljs. bör därför uppmana regeringen att meraktivt förmå kommunerna att källsortera avfallet.Deponier eller soptippar kommer alltid att behövas mentekniken måste utvecklas. I första hand skall biologisktnedbrytbart material separeras för kompostering ellerrötning. Vi anser att metangas skall utvinnas där det ärekonomiskt försvarbart. Då minskas risken för bränder,energin tas tillvara och klimatutsläppen hålls nere.Deponigasen är dock kraftigt förorenad och därför krävsrening innan den används. Krav på gasutvinning börkopplas till tillståndet för verksamheten, dvs företagetstillstånd bör dras in om man inte omhändertar gasen.Metangasen kan antingen användas till värmeproduktioneller som bränsle till sopbilar m.fl. fordon.Differentierad avfallstaxa och miljömärkningKommunerna har numera rätt att differentieraavfallstaxan för att styra mot större andel källsorterat avfall.Detta har prövats med gott resultat för hushållsavfall. Dethar varit svårare att få genomslag för differentieradeavgifter på industri- och byggavfall, trots att avgifter pådessa avfallsslag är betydligt mer effektiva. Detta kan beropå att många avfallsbolag är rädda att höga avgifter medförtransporter till grannkommunens deponi. Differentieradeavfallstaxor i har gett mycket gott resultat förindustri- och byggavfall.Socialdemokraterna har tidigare föreslagit enavfallsavgift på osorterat industri- och byggavfall på mellan300 och /ton. Vi upprepar här vårt krav. Införandetav en sådan avgift skulle snabbt generera flera hundraarbetstillfällen, och därför anser vi att regeringen snabbtskall presentera ett sådant förslag.Allmänhetens allt större intresse för miljön och viljan attmedverka i källsortering och miljövänlig konsumtion tillvara ännu bättre. Informationen till allmänhetenbehöver öka och ett miljövänligt beteende stimuleras. Somett led i detta finns olika miljömärkningssystem vars syfteär att underlätta för konsumenten och vara pådrivande motproduktion av mer miljövänliga varor. Den statligamiljömärkningen har varit igång ochsocialdemokraterna anser att verksamheten bör utvärderasoch redovisas för riksdagen.Miljöfarligt avfallMiljöfarligt avfall behandlas i en särskild proposition därvissa skärpningar föreslås. Ett av problemen utgördefinitionen av miljöfarligt avfall. är det innehavarenav avfallet som beslutar hur det skall klassificeras. Detinnebär att vissa mindre nogräknade företag kan betraktamiljöfarligt avfall som insatsvaror eller produkter. Därmedkommer de undan ansvaret. Det är nödvändigt att bättreklara ut vad lagstiftningen menar med miljöfarligt avfall.Miljöfarligt avfall i produkter bör hanteras utifrånprincipen om producentansvar. Det är alltså producentensom skall ansvara för den uttjänta varan och intekonsumenten. Däremot måste konsumenten ges ett ansvaratt återlämna varan. En skärpning av straffansvaret ärangelägen, och vi förutsätter att en sådan kommer i denaviserade propositionen om en miljöbalk.Det finns många gråzoner då det gäller miljöfarligtavfall. Producentansvaret kan om det tillämpas på ett brasätt minska risken att avfallet hamnar fel. Ävenansvarsfrågan vid olyckor måste definieras bättre. Mångaprodukter eller kemikalier kan trots att de inte normaltbetraktas som miljöfarliga ändå vara det om de släpps ut istora mängder eller på fel plats.Fartygsolyckan utanför där en last med gödselläckte ut i visar tydligt att det inte enbart är dekemikalier vi definierar som miljöfarliga som kan skadamiljön. Det är angeläget att se över olycksberedskapen ochansvarsfrågan till sjöss för att öka möjligheterna attförebygga olyckor samt för att bärgning och andra åtgärderskall kunna sättas in efter ett haveri eller dylikt.Det måste också fastställas vem som har ansvar för bärgningav fartygsvraket. är ansvarsfrågan oklar och mångavrak ligger kvar tills de bryts sönder av vågorna.VattenvårdI takt med att vi löst en del övergödningsproblem ochminskat de orenade utsläppen från hushåll och industrierdyker nya vattenvårdsproblem upp. Längs kusterna haralgblomningen ökat, saltvatten tränger in igrundvattenmagasinen och grundvattensänkningar till följdav överuttag är vanliga i täta fritidsområden.Regeringen har tillsatt en utredning för attkartlägga våra grundvattentillgångar. Så snart den är färdigbör åtgärder sättas in för att bättre skydda viktiga ellerkänsliga grundvattentillgångar.Allt fler vattendrag i försuras. Värst ärsituationen i de sydvästra delarna av landet och nära starkttrafikerade vägar. Försurningen leder inte bara till surtvatten. Den ändrar hela den kemiska balansen och lederbl.a. till höjda halter kvicksilver. Kvicksilver löses ut frånbottenslammet då surheten ökar och gör fisken oätlig.Problemet gäller inte bara sjöar som fått ta emotkvicksilverutsläpp utan även skogssjöar som bara påverkatsav nedfall från luften. Allt fler sjöar behöver kalkas för attdämpa effekterna av den sura luften. I förra åretsbudgetproposition aviserades kväveoxidavgifter på mindreenergianläggningar som en möjlighet att finansierakalkningsåtgärder. Inget sådant förslag har emellertidpresenterats. Vi anser att det är viktigt attfinansieringsfrågan blir löst och förutsätter att regeringenåterkommer snarast.Vatten och avloppReningsverk inklusive vatten- och avloppsledningarbyggdes ut . Det var ett avsocialdemokraternas stora investeringsprojekt för bättremiljö. Övergödning av sjöar och vattendrag minskaderadikalt. upptäckte man att kväveutgjorde en kraftig föroreningskälla för haven. I huvudsakkommer kväveläckaget från jordbruk och reningsverk. Densocialdemokratiska riksdagsmajoriteten beslutade därföratt reducera kväveutsläppen i de kustnärareningsverken. Vi beslutade också om åtgärder ijordbrukslandskapet bl.a. i form av föreskrifter för hurstallgödsel skall brukas ner samt ställde krav på täckgrödaunder vintern.Nu i lågkonjunktur har många kommuner svårt att fåfram pengar till utbyggnad av kväverening. Alltfler rösterhöjs för att skjuta upp verkställigheten av beslutet. Sommotprestation har kommunförbundet föreslagit att detsvenska kvävereningsmålet skall kunna bytas motmotsvarande reningsutbyggnad i de baltiska staterna ellerPolen. Om det är möjligt att hitta former för sådantteknikbyte är det positivt. Dock måste det förenas mednogrann kontroll att motsvarande åtgärder verkligengenomförs och får avsedd effekt i länderna på andra sidanÖstersjön. Vi har tidigare föreslagit att en utredning medbl.a. denna innebörd tas fram. Därtill föreslår vi attriksdagen anvisar för att stimulerakommunernas utbyggnad av kväverening.Det är angeläget att skärpa lagstiftningen för att minskautsläpp från hushåll och industrier till våra reningsverk ochvattendrag. Industriutsläppen bör exempelvis inte tillåtaspå de kommunala ledningarna om de inte först renats frånskadliga kemikalier. Dagvatten bör infiltreras i markenalternativt renas i konstgjorda översilningsmarker.Ett annat problem utgör de läckande vatten- ochavloppsnäten som underhållits mycket dåligt. Inuvarande takt skulle ledningsnäten vara utbytta först efter300--, trots att den normala hållbarhetstiden ansesvara ung. Det behövs alltså kraftiga reinvesteringari kommunernas vatten- och avloppsledningar. harkommunerna inte visat tillräckligt intresse för dessainvesteringar. För att stimulera till högre utbyggnadstaktföreslår vi att anvisar fördetta ändamål.Enskilda avloppsledningar i dåligt skick bör ocksååtgärdas. Även här vill vi stimulera investeringstakten medarbetsmarknadspolitiska medel. Vi föreslår att riksdagenanslår för detta ändamål. är detnödvändigt att tar fram en åtgärdsplanför enskilda avloppslösningar.Hela vatten- och avloppstekniken måste omprövas iframtiden. De storskaliga lösningarna med dyra och långaledningssystem låser stora resurser. Många menar att urinoch fekalier bör separeras och att alla kemikalieutsläpp somkan skada reningsprocesser eller miljö måste bort. Viföreslår att ett uppdrag läggs på attundersöka alternativ till nuvarande avloppshantering.Därtill vore det intressant att testa ett alternativt system imedelstor skala. Arbetsmarknadsmedel borde anslås för attgenomföra ett sådant experiment.Allvarligt är också det ökade läckaget från marken.Särskilt gäller det kväveutsläppen från skogs- ochjordbruksmarker. Men den ökade försurningen gör även attmetaller läcker ut i ökad mängd. Inom vattenvården bördärför större uppmärksamhet ägnas åt de markkemiskaprocesserna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''gröna jobb'',2. att till anslag för saneringav mark för /95 anvisar utöver regeringens förslag således ,3. att till ramanslag /95 anvisar för bullersanering utöver vad regeringen anslagit,4. att till ramanslag /95 anvisar utöver vad regeringen anslagit till skötsel avnaturområden samt upprustning av leder,5. att till ramanslag /95 anvisar utöver vad regeringen anslagit för byggande av enbesöksanläggning vid ,6. att till ramanslag /95 anvisar utöver vad regeringen föreslagit för att motverkastranderosion,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om utbildning och information,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tekniska attachéer ochjordbruksråd,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöarbete inom ramen förGATT-avtalet,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nordeuropeiskmiljökonferens,111. att till Kemikalieinspektionen /95 anvisar utöver regeringens förslag,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöattachéer och miljöråd,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö- och energibiståndet tillÖsteuropa,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska kommuners och företagsmedverkan i miljöprojekt i , och ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grön ekonomi,216. att till anslag förlandskapsvård för /95 anvisar utöver regeringens förslag, således ,17. att till anslag förinvesteringar för /95 anvisar utöver regeringens förslag, således ,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översiktsplaner,319. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förvaltning av naturvårdsmarkeroch fallrättigheter,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sektorsansvar förturistnäringen,421. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fisket,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handel med hotade arter,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafiken och miljön,524. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en strategi för trafikpolitiken iett Europaperspektiv,525. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Energipolitiken,626. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om energinormer,627. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småskalig vedeldning,328. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avfall och producentansvar,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om metangasutvinning fråndeponier,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierad avfallstaxa,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöfarligt avfall,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvarsfrågan till sjöss,533. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömärkning,734. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vatten- och avloppsproblemen,35. att till ramanslag /95 anvisar utöver regeringens förslag för att stimulerautbyggnad av kvävereningen i de kustnära reningsverken,36. att till ramanslag /95 anvisar utöver regeringens förslag till reinvesteringar ikommunernas va-nät,37. att till ramanslag /95 anvisar för investeringar i enskilda avloppsanläggningar.