mot · GH02Sk646 · 1994-01-25 00:00:00 — Skattesystemet har en avgörande inverkan påkostnadsrelationerna mellan olika produktionsfaktorer. har vi förhållandevis sett hög skatt på arbetskraft.Samtidigt är skatten tämligen låg på energi och i de flestafall obefintlig på naturresurser.Miljöstörande utsläpp belastar samhällets miljö ochekonomi men de företag som står för utsläppen påverkasknappast alls ekonomiskt. Dessa förhållanden påverkarnaturligtvis såväl enskilda företag som näringslivetsutveckling i stort. Det saknas incitament för effektivtresursutnyttjande som arbetsintensiv verksamhetsystematiskt missgynnas.Omställningen till en miljömässigt sund produktion ärden största utmaningen som industrin ställts inför. I börjanfinns ofta omställningsproblem och risken att göra fel menriskerna är trots allt störst för de företag som blundar förbehovet av förändringar.Staten har i sammanhanget ett stort ansvar för denfortsatta utvecklingen. Genom ekonomiska styrmedel finnsdet goda möjligheter att företag och näringsliv kanutvecklas i en riktning som är gynnsam både för miljö ochekonomi. De privatekonomiska kostnaderna förmiljöfarliga utsläpp skall motsvara de samhällsekonomiskakostnaderna för utsläppet.I dag ser dock läget till stora delar annorlunda ut. Dendyra arbetskraften leder inte till att förbättraförutsättningarna för att minska arbetslösheten, snararetvärtom. saknas goda incitament för företagen attbegränsa sina miljöfarliga utsläpp och sinresursförbrukning. Uttaget av lagerresurser är högre än vadsom är långsiktigt möjligt.Resultatet av dagens förhållanden är en ekonomi sominte är uthållig. För att vi skall kunna få en ekonomi som äruthållig och en tillväxt som går att förena med en frisk naturoch miljö är det nödvändigt att vi utnyttjar de ekonomiskastyrmedlen mer medvetet och på ett kraftfullare sätt.Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken börjadeanvändas och användningen har sedandess ökat även om det är mycket långt till ett effektivtutnyttjande.Ett positivt exempel är differentieringen avbensinskatten som har påverkat efterfrågan så attkonsumenterna gått från blyad till oblyad bensin. I likhetmed differentieringen på lätta eldningsoljor harbensinskattedifferentieringen även lett till att det blivitlönsamt för tillverkarna att ta fram och introduceramiljömässigt bättre kvaliteter på marknaden.Ett annat exempel är NO x-avgiften som kanske utgör det mest lyckadeexemplet på ett effektivt styrmedel. NO x-utsläppen har minskat avsevärt. En del avframgången för NO x-avgiften kan finnas i att skattetrycket totalt sett varoförändrat vilket medförde en stor acceptans hos de flestaav de berörda företagen.Det är även en av grundtankarna med skatteväxlingen.Skatten sänks på arbete och höjs på miljöstörandeverksamhet men det totala skattetrycket skall inte öka, baraomfördelas. Det är inte önskvärt att genom miljöavgifteroch miljöskatter höja det totala skattetrycket utanmiljöskattehöjningen bör utnyttjas till att sänka skatten påarbete. Omfördelningen är det viktiga, att förändrarelationerna. Det kan ske inom ramen för olika nivåer pådet totala skattetrycket.Höjda miljöskatter/-avgifter innebär att beskattningenpå arbete kan sänkas med motsvarande belopp genom t.ex.sänkta arbetsgivaravgifter och/eller sänkt tjänstemoms. Detskulle bl.a. innebära ett lyft för framtidsbranscher inomt.ex. tjänste- och datasektorn. Generellt kan det sägas attresurseffektiv teknik och kunskapsintensiv verksamhetskulle komma att gynnas. En medveten strategi förskatteväxling kan ge svenska företag ett försteg i deninternationella utvecklingen. Tjänste- och industriföretagsom kan utnyttja den allt större marknaden förmiljöanpassasde produkter har mycket storutvecklingspotential.Tidigare ansågs oftast miljöhänsyn som ettstörningsmoment för företag och näringsliv. blir detallt tydligare att det är de resurseffektiva företagen som ärde framgångsrika företagen. Miljöhänsynen blir drivkraftför nästa industriella revolution. Bl.a. framhållerWorldwatch Institute i rapporten ''State of the World ''93''att framtidens företag inte kommer att blomstra genom attsälja stora mängder identiska varor. I stället kommerframgång och vinster att genereras genom att tillfredsställakonsumenternas olika och särskilda behov på effektivasttänkbara sätt.OECD (ochutveckling) uppskattar att världsmarknaden för varor ochtjänster för miljöskydd kommer att växa tillår 2000, från utgångsläget 200 miljarder år 1990.Siffrorna avser bara direkt miljöanknutna varor ochtjänster och inte det avsevärt större behovet av miljövänligtutformad grundläggande industriutrustning. Svenskindustri ligger i sammanhanget långt framme ochutvecklingspotentialen är stor.Företag som inte går med vinst på ett ekologiskt riktigtsätt kan komma att upptäcka att de inte har några vinsteralls. De som försöker utnyttja en falsk motsättning mellanarbetstillfällen och friskare miljö riskerar att upptäcka attde varken har det ena eller andra. En skatteväxling skulleunderlätta för nya jobb både genom lägre skatt på arbeteoch genom dynamisk utveckling av framtidsbranscher ochny teknik.Vid en skatteväxling är det viktigt att skattebasensstabilitet kan garanteras på ett bättre sätt än vad som i dagär fallet. För att detta skall vara möjligt är det viktigt attförutsättningarna noga undersöks. har detpå ett lika påtagligt som tråkigt sätt visat sig att stabiliteteni uttaget av skatt på arbete inte varit särskilt stabilt.Ofta framhålls att vi inte kan göra en sådan härförändring bara i genom att det skulle medföra enalltför stor avvikelse i skattestrukturen. Förslaget innebärsamtidigt, som nämnts ovan, en rad konkurrensfördelar förindustrin.Syftet med förändringen, att minska de miljöfarligautsläppen, innebär dessutom på olika sätt en vinst församhället bl.a. genom att den så kallade miljöskulden kanbegränsas. Det är i sammanhanget mycket viktigt förSverige med en kraftfull internationell påverkan i Europamen också i en vidare krets genom t.ex. , FN ochinom GATT-systemet.En skatteväxling är en nödvändighet för att miljön ochekonomin ska nå en uthållig utveckling. Vi ser därförmycket positivt på de initiativ och åtgärder som dennuvarande regeringen redan gjort. Höjd koldioxidskatt,ökad differentiering av bensinskatten men ocksåskattebefrielsen av förnybara drivmedel bidrar till attutvecklingen kan vändas till en ur miljösynpunkt riktiginriktning.De är bra att regeringen nu också tillsätter en utredningför att belysa de långsiktiga och strategiskaförutsättningarna för ytterligare miljörelatering inomskattesystemet. De områden som vi aktualiserat ovan börregeringen beakta i direktiven till den kommandeutredningen. Den aktuella utredningen får dock inte ledatill att regeringen avstår från att fortsätta att ta nya steg motökad beskattning av miljöfarlig verksamhet och minskadbeskattning på arbete.I finansplanen belyser regeringen behovet av enintegrering mellan miljö och ekonomi. Det är det endasättet för att de två målen att rädda miljön och ta urkrisen inte ska bli motverkande mål, utan att båda skall varmöjliga att uppnå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel ochskatteväxling.