mot · GH02L8 · 1994-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:109 Fotografirättens integration i upphovsrättslagen InledningPropositionen innehåller förslag rörande fotografiersrättsliga ställning. Bl.a. föreslås att fotografier skall reglerasdels i 1 § upphovsrättslagen, såsom fotografiskt verk,dels i 49 a § upphovsrättslagen, som fotografisk bild.Vidare föreslås att den s.k. beställarregeln i nuvarande 14 §fotografilagen, som innebär att rätten till beställd bildtillkommer beställaren om ej annat avtalats, skall avskaffas.Uppdelningen av fotografier i olika kategorierDen föreslagna uppdelningen av fotografier i olikakategorier föranleder praktiska svårigheter och är intesakligt motiverad.För det första kan det skydd som skulle ges fotografierenligt 1 § i upphovsrättslagen leda till praktiskt svåraverksbestämningar. Detta problem avfärdas -- på felaktigagrunder -- i propositionen med att det också enligt dengällande fotografilagen finns en längre skyddstid förfotografier med vetenskapligt och konstnärligt värde. Viden verksbedömning har man emellertid -- till skillnad frånbegreppen konstnärligt och vetenskapligt värde som är ettslags kvalitetsbegrepp -- att utgå från originalet och ingetannat. Dessa kriterier kan således inte jämföras.Därtill kommer att bedömningen av begreppenkonstnärligt och vetenskapligt värde enligt gällande rätt iprincip blir aktuell först efter det att fotografietframställts, dvs. efter det att den vanliga skyddstiden utgått,och det är också först då det är möjligt att göra en sådanvärdering.För det andra kan det tilltänkta skyddet enligt 1 § ledatill ett icke önskat skydd för motiv och arrangemang påbilder. Det skapande som ingår i framställningen av ett verkkan gälla just t.ex. motivval, arrangemang, kameravinkling,ljussättning och bearbetning. Verksskyddet kan med andraord komma att sträcka sig betydligt längre än till ett skyddmot kopiering av det enskilda fotografiet. Hinder kandärmed uppkomma för att ta ett visst fotografi på nytt, ochatt detta kan leda till uppseendeväckande begränsningar avyttrandefrihetsinskränkande slag är uppenbart.För det tredje kan den föreslagna regleringen i 1 § ledatill svårigheter att avgöra vem som är att anse somupphovsman. Till skillnad från det skydd som ges enligt 49a § -- där fotografen är att anse som framställare avfotografiet -- kan för fotografier som definieras som verkäven annan än den som utlöst kameran bli att anse somupphovsman, t.ex. den som arrangerat motivet, den somsvarat för den konstnärliga ljussättningen etc. Flera kanmed andra ord komma att gemensamt ha upphovsrätten tillett fotografi.Mot den bakgrunden bör den föreslagna uppdelningenav fotografier i kategorier ej genomföras. Det skydd mottillåten efterbildning av fotografier som ges i 49 a § ärfullgott och regleringen bör alltså stanna därvid.Den s.k. beställarregelnNuvarande 14 § i fotografilagen innebär att om det skallavtalas om begränsningar i beställarens rätt att förfoga överfotografier tagna efter beställning, så ankommer det påfotografen att ta initiativ till detta. Denna ordning ärpraktisk, rimlig, ändamålsenlig och har tillämpats alltsedan1919 års fotografilag. Såväl beställare som fotografer haranpassat sina inköps- respektive leveransvillkor tillbeställarregeln och de branschavtal som finns är skrivnamot bakgrund av den.Det konstateras i propositionen att frågan om huruvidabeställarregeln skall överges har splittrat remissopinionen.Detsamma gällde upphovsrättsutredningen. Ändå föreslåsatt beställarregeln skall utmönstras ur lagstiftningen, dockutan att några sakliga skäl anförs för detta.Tvärtom anges i propositionen att just de skäl som talarför beställarregeln skall ha betydelse vid en prövning av hurett avtal skall tolkas. Annorlunda uttryckt föreslås alltså skall ta bort en väl fungerande regel och skapa enoklarhet som i många fall kan komma att leda tilldomstolsprövning, varvid de skäl som talar för regelnsbibehållande skall vara omständigheter av betydelse vidavtalstolkningen och kunna leda till att beställaren ändå fården förfoganderätt han har. Man skall då ha klart försig att det här rör sig om ett mycket stort antalbeställningsavtal som ingås. De negativa konsekvenser somföljer i form av rättegångskostnader och tidsutdräkt äruppenbara -- i synnerhet vid en jämförelse med debegränsade värden som tvisteföremålet ofta avser.Beställarpresumtionen har här alltså viktig praktiskfunktion att fylla.Avskaffandet av beställarregeln kan också skapaosäkerhet för beställaren om vilken rätt denne egentligenhar förvärvat till följd av ett fotouppdrag. Vid skildameningar därom riskerar han att komma att bli anklagad föratt göra intrång i fotografirätten och därmed ha gjort sigskyldig till något brottsligt. Redan hotet om detta försätterbeställaren i ett underläge när han skall hävda sin rätt attförfoga över de fotografier han beställt och betalat för.SekretessavtalI propositionen anges vidare att det skall ankomma påbeställaren att genom sekretessavtal eller liknande försäkrasig om att fotografens bilder inte kommer till sådananvändning som kan skada beställaren. Det är en bakvändordning. Man synes alltså mena att om sekretessavtal inteträffas får beställaren finna sig i att fotografen utnyttjar debeställda och betalda bilderna på ett sätt som kan skadabeställaren.Med tanke på alla de sammanhang i vilka fotografiskabilder beställts -- t.ex. försäkrings-, industri-, sjukhus- ochmodefotografering, liksom vid många privata tillfällen därfråga ändå inte är om porträttbilder -- är en sådan ordninghelt oacceptabel.Det utmärkande för beställda fotografier är att deframställs utifrån beställarens egna syften och önskemål.Det är mot den bakgrunden uppenbart att en regel sompresumerar att beställaren har rätten att förfoga överfotografier framställda efter beställning behövs också ifortsättningen. Däremot är den ideella rätt som idagtillkommer beställaren inte motiverad. Den ideella rättenbör här tillkomma fotografen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att skydd för fotografiska bilderges i 49 a § upphovsrättslagen,2. att beslutar att den s.k. beställarregeln i dennuvarande 14 § fotografilagen införs i upphovsrättslagen,såvitt avser rätten att förfoga över fotografier (denekononomiska rätten) framställda efter beställning.