mot · GH02Fi31 · 1994-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /95, m.m. (kompletteringsproposition) SammanfattningSverige är i en akut kris, med hög arbetslöshet,statsfinanserna i obalans och en galopperande statsskuld.Regeringen är handlingsförlamad och skjuter problemenframför sig i en förhoppning att marknaden skall lösa allaproblem. Det är helt nödvändigt att i grunden förändratransfereringarna, både vad gäller huvudmannaskap ochnivåer. Alla budgetposter måste analyseras, inget fårlämnas utanför. Vi får inte lämna över ett land i ekonomiskruin till våra barn och barnbarn.Ny demokrati har under hela mandatperioden anvisatbetydligt större budgetförstärkningar än regeringen men deflesta förslagen har lämnats utan åtgärd. Det är nu dags attbeakta alla förslag till besparingar, även de obekväma.Riksdagen måste därför lägga partitaktiken åt sidan ochenas om kraftfulla åtgärder för att gemensamt lösa landetsekonomiska problem. Här följer vårt förslag till åtgärder:Nyd:s besparingar jämfört med regeringens budget1994/95 (Mkr)Flerbarnstillägget1 700Föräldraförsäkringen 90--80 %1 500Behovsprövade barnbidrag3 000Sjukförsäkringen 7,5--5,51 300Bostadsbidrag endast till barnfamiljer510Bistånd6 160Flykting2 360Hemspråk1 000Statliga organisationsbidrag1 500Infra2 000Jordbruk360Kultur och presstöd250Svarta sektorn2 000Bidragsfusk2 000Diverse280Summa (från budgetprop. )25 920Dessutom tillkommer:Sänkt arbetsmarknadsstöd5 700Norrlandsvägar1 600Vårdnadsbidrag3 700Ökad tobaksskatt1 500Ersättn. för trafikskadade till trafikföräkringen1 000Moms på tidningar500Summa (nya)14 000Totalt39 920Kostnadsökningar (Mkr)Minskad tjänstemoms-8 500Minskad byggmoms-4 000Summa-12 500Budgetförstärkning27 420InledningRiksdagen och framför allt den så kallade marknadenväntade förgäves på de krafttag som regeringen förväntadeskomma med i kompletteringspropositionen. Och detta i då regeringen borde komma medkraftfulla åtgärder, när räntorna stiger trots lågkonjunkturoch en enorm arbetslöshet. Vad beror det på att den långaräntan är lika hög som i ? Var finnsbudgetförstärkningarna när budgetunderskottet är 200miljarder kronor och statsskulden över 1 200 miljarderkronor?Finansministern sa officiellt , ''att det går inteatt lägga fram några besparingar när ser ut somden gör''. Det är ganska häpnadsväckande attfinansministern inte ens försökt att diskutera, nej inte ställten enda fråga, trots att hon vet att Ny demokrati lagt förslag på betydligt större besparingar änregeringen.Ny demokrati tycker att det är utmanande av regeringenatt i stället för budgetförstärkningar föreslå ett ofinansieratvårdnadsbidrag som kommer att kosta staten 3,7 miljarderkronor. Det blir än svårare att förstå när Ny demokrati harlagt ett förslag till en ny familjepolitik med envårdnadsersättning värd namnet. Vår familjepolitik skullenär den är genomförd spara till staten.Detta för oss in på de somregeringen vill spara med effekt 1999, utan att tala om vadsom avses. Det är svårt att förstå logiken i att tala ombudgetförstärkningar som ligger bortom nästa valperiod.Ingen kan nu säga hur den regeringen blir sammansatt.Regeringen har utan hörande av beslutat attbl.a. 20 000 flyktingar från Kosovo kollektivt skall fåuppehållstillstånd i och begär nu ytterligare 500miljoner kronor i tilläggsanslag. Ny demokrati kan inteacceptera att regeringen först fattar beslut utan att frågariksdagen och sedan kommer med anslagsäskande. Vi yrkardärför avslag på regeringens begäran.Riksdagen fattade beslut om''Ändringar i företagsbeskattningen'', redovisat ibetänkande SkU15. Det innehåller bl.a. beslut om''lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen''. Detinnebar att man sänkte reavinstbeskattningen påaktier till . Detta beslut var nog mindre välgenomtänkt då det i sin nuvarande form nästan enbartgynnar aktieaffärer på börsen d.v.s. förtjänst på ickearbetande kapital. ''har haft en negativ tillväxt medtotalt ; vi har blivit 1,5--fattigareper år. Om man räknar med att , trots omständigheterna, kommer att uppleva positivtillväxt om i genomsnitt , och attfinanspolitiken kommer att vara oförändrad, kommer densvenska staten att behöva använda 55--60 procentav statens inkomster till att betala räntor på statsskulden. ''Detta skriver i boken ''Välfärdutan skatter?'' Ett senario som naturligtvis inte får inträffa,men som kan inträffa om man inte för rätt ekonomiskpolitik -- och regeringen för inte rätt politik.Regeringens politik -- reviderad finansplanEn stor del av regeringens politik har genomförts medhjälp av Ny demokrati. Krisuppgörelserna mellanregeringspartierna och Socialdemokraterna ställde vi ossbakom. Det gjorde vi för landets bästa, och detta trots attvi hade bättre förslag.För att inte marknaden åter skulle tappa förtroendet,som hängde i en skör tråd, fick vi som inte deltagit i dennaöverenskommelse hjälpa regeringen och landet med denekonomiska trovärdigheten bl.a. genom att genomföra denextra indragningen av räntebidrag till bostadssektorn på 3miljarder kronor, som regeringen avtalat medSocialdemokraterna. Vi kunde dock mildra den någotgenom att framtvinga en spridning . Med hänsyntill resultatet kan man fråga sig hur det skulle ha gått, omman, som avtalat, gjort hela indragningen i år.Varför har inte regeringen bättre utnyttjat det storakrismedvetande som fanns --93 -- det är man nupå väg att glida ur, på helt felaktiga grunder.Regeringen skriver: ''Den andra delen i strategin är attminska underskotten i de offentliga finanserna och minskastatens lånebehov''. Det går dock inte att skära utan attbeakta konsekvenserna. Det är inte rimligt attavskeda vårdpersonal för att sedan betala utarbetslöshetsersättning. Vi anser dock i likhet medregeringen att den offentliga sektorn måste minska, mentidpunkten är inte den rätta.En sänkning av statens utgifter är helt nödvändig, ochdet är svenska folket medvetet om och också berett attbidraga till, men bara om det sker på ett planerat ochrättvist sätt.Vi kan inte enbart spara oss ur problemen då den störstaorsaken till budgetunderskottet beror på kraftigt minskadeinkomster till staten. Konsumtionen måste ocksåstimuleras.Regeringen betonar att exportindustrin går bra. Detberor dock inte på regeringens åtgärder utan på denflytande kronans ''devalverande effekt'' och den höjdaproduktiviteten orsakad av arbetskraftens krismedvetande.Regeringen orsakade tvärtom en helt onödigmångmiljardförlust för genom att allt för längevänta med att släppa kronan fri.Regeringen skriver att man ''avser att lägga fram förslagom i ytterligare budgetförstärkningar''men att dessa ''får genomslag på de offentliga finansernasenast 1999''. Den förmenta kraftfulla politiken liggerkanske i att regeringen avser att kommendera fram en BNP-tillväxt på t.o.m. 1999.Regeringen berömmer sig för att ha reformeratarbetsrätten när det endast handlar om marginellaförändringar. Varför har inte en borgerlig regering sett tillatt det skapats riktiga förutsättningar för småföretagen attkunna verka på en sund arbetsmarknad, vilket också skulleha gynnat arbetstagarna. ''Miljörelateringen av skatterna drivs vidare'', sägerregeringen. kan dock inte ensamt genomföra dessaändringar. Då försämrar vi svensk industriskonkurrensförmåga till fördel för konkurrenterna. Det ärdärför lämpligt att samordna dessa åtgärder med EU införvårt förväntade inträde.Det föreslagna pensionssystemet, som det tycks finnaspolitisk enighet bakom, borde väl föreläggas väljarna när viär så nära ett val, i stället för att med stor brådska beslutasi av innevarande valperiod. Den politiskaenigheten borde väl finnas kvar även efter valet om den ärnågot värd. Eller är man rädd för folkets granskning? ''Regeringen har påbörjat en valfrihetsrevolution ivälfärdspolitiken.'' Så står det i propositionen. Där stårockså att man genomfört både husläkare ochvårdnadsbidrag, när faktum är att en majoritet av riksdagenhar avfärdat husläkarreformen och att vårdnadsbidragetännu inte är avgjort av . ''Att utveckla vården och den sociala omsorgen är därförcentrala uppgifter i ett rättfärdigt och solidariskt samhälle. ''Det är förmodligen honnörsord, som återfinns i varjepartiprogram, och som medborgarna tar för självklart somsamhällets främsta uppgift. Men har regeringen levt upp tilldet? Frågan är om inte regeringen i praktiken har bytt utordet utveckla mot avveckla?En ny lag om kommunala folkomröstningar är ett förslagi rätt riktning. Kanske man kan gå ännu längre med hjälpav dagens och morgondagens teknik.Regeringen skriver att ''Hushållens optimism införframtiden är stor och den privata konsumtionen växer. ''Återigen vackra ord som är en förhoppning som vi alladelar, men den kommer tyvärr inte av sig själv. Hur harregeringen tänkt att det skall gå till? Finns det någraförslag?Det ligger mycket gott i regeringens tankar och planer,men de är allt för statiska och för lite pragmatiska.Regeringens fördelningspolitiska modellförsök ärlovvärt och nödvändigt för framtida bedömningar, men detär nog missvisande, då de åtgärder som vidtagits undervalperioden ännu inte fått genomslag, trots stimuleringen.Det är dock glädjande att kunna konstera att vårtgemensamma arbete för landets pensionärer har lett till attderas köpkraft har stärkts mer ängenomsnittsmedborgarens.Genomförda och föreslagna avgifter har liknande effektsom skatter och måste beaktas när man bedömer det totalaskattetrycket.Regeringen föreslår att arbetsmarknadsfonden skall fådisponera en kredit i om högst 100miljarder kronor. Det är tyvärr nödvändigt men vi villpåpeka att detta är något som ligger utanför budgeten ochbör beaktas i den totala bedömningen av finanser.Penning- och valutapolitikenRiksbanken som ansvarar för penning- ochvalutapolitiken har huvdsakligen penningpolitiken sominstrument, eftersom vi har en flytande valuta. Detviktigaste verktyget är därför marginalräntan, som enligtvår uppfattning har använts alldeles för försikigt, vilketinnebär att våra marknadsräntor är allt för höga. Räntan ärju det mest centrala i hela ekonomin -- så extremarealräntor har vi inte haft i mannaminne, och det i en extremlågkonjuktur när industrin skulle investera för framtiden.Räntesänkningstakten måste öka!FinanspolitikenFinanspolitiken måste hållas fortsatt stram men merinriktas på att förändra systemen och ersättningsnivåernaän att skära lite här och där. Det är framför allttransfereringarna som måste förändras i grunden samt nivå som kan klara av. Vi kan inte heller, som vitidigare framhållit, enbart spara oss ur de ekonomiskaproblem. Vi måste också få fart på de privatainvesteringarna.Vi föreslår därför att tjänstemomsen sänks till 12%.RäntanRäntan är den mest betydelsefulla komponenten i denekonomiska politiken och är inte enbart ett resultat av denförda politiken. Den mest direkta och omedelbarapåverkan på räntans förändring och utveckling harriksbanksfullmäktige som tillsammans medriksbankschefen fattar beslut om marginalräntans storlekoch utveckling.Ny demokrati har konsekvent framhållit attmarginalräntan borde ha sänkts tidigare och framför alltkraftigare. Särskilt gäller det när kronansläpptes fri. Då borde marinalräntan sänktsmycket kraftigt. Vi var det enda parti som iriksdagsdebatten rekommenderade att den dåvaranderiksbankschefen borde överväga att avgå.Vidare anser vi att riksbanksfullmäktige borde ha enicke-politisk sammansättning, med en större fackkunskap.Även politiker kan ingå men då i minoritet.Det är ytterst anmärkningsvärt att regeringen inte hargjort något åt det enorma räntegap som vi nu har haft underlång tid. Man försvarar sig med att det kan man inte göranågot åt. Det kan man visst, om man vill. Staten är ägaretill Nordbanken och kan där genom styrelsen påverka enräntesänkning, vilket skulle påverka räntan ihela banksystemet. Det borde även ha varit möjligt att vidförhandlingar mellan bankerna och bankstödsnämnden, omstöd och garantier, ställa krav på räntebegränsningar.KonjunkturbedömningSverige är nu inne i en mycket kraftigkonjunkturuppgång vad avser exportindustrin vilket till allväsentlig del beror på kronans depreciering orsakad av attkronan släpptes fri . Men vi har fortfarandeen mycket otillfredsställande privat efterfrågan som gör attvi inte får igång den övriga industrin då efterfrågan saknas.Om efterfrågan hade stimulerats, genom skattesänkningarför , hade vi nu haft en stark konjunkturuppgångi hela industrin , vilket snabbare skulle ha förbättratarbetslöshetsproblemet. Genom att regeringen inte vidtagitnågra åtgärder har vi fortsatt hög arbetslöshet medtillhörande höga arbetsmarknadskostnader. Det endapositiva är, att inflationen i kommer att vara låg.Näringslivets samlade produktion har sjunkit kraftigt desenaste åren och förlusten av marknadsdelar har varitmycket betydande. Det har lett till att industrin tvingats draner sin kapacitet så mycket att en del företag redan slår ikapacitetstaket.Bruttoinvesteringarna är en av de främsta faktorernabakom nedgången i BNP varför avsaknaden av dem är enviktig orsak till att en del företag redan slår ikapacitetstaket. Investeringarna förväntas öka nu menknappast till den nivå som regeringen har antagit ipropositionen. Det är ju bedrövligt att man inte har lyckatsstimulera industrin till att investera i den djupalågkonjunktur vi har haft, alla vet ju att det alltid kommeren högkonjunktur igen. Realkapitalstocken kommer attfortsätta att minska i . Investeringarna minskaderedan under perioden 1991--1992 med 30--för atthamna på samma nivå som för 20 år sedan.Följande stycke är ett citat från vår budgetmotion ijanuari 1992:''Det finns en betydande investeringspotential hosmånga utländska företag och kanske då framför alltjapanska. Dessa möjligheter bör bättre bevaka, dåvi med hänsyn till vår höga tekniska standard, vårindustrikompetens och vårt förbättrade kostnadsläge bordeframstå som ett intressant investeringsalternativ. En bättreoch riktad information och lobbyverksamhet bör därföromgående genomföras. Därför bör man t.ex positivtmedverka till att ett Japan-center i snarastkommer till stånd, gärna med en eller flera japanskabanker. ''Det är fortfarande lika giltigt, men vad har hänt underdessa år?Derivathandel -- ''En spekulation på spekulation''har räknat ut att densamlade handeln med valutor i världen har ökat från 640miljarder dollar per dag 1989 till ca per dag, m.a.o. sex stycken svenska BNP. De 160miljarder kronor som flöt ur landet -92 ochtvingade regeringen att låta kronan flyta fritt motsvararsåledes bara en halv timmes handel på finansmarknaderna.Av denna dagliga omsättning på 1 000 miljarder dollargäller bara fem eller högst verklig handel medvaror och tjänster som kräver valutaväxling. Resten är olikaformer av valuta- och derivatspekulation.Derivathandel är en form av ''vadslagning'' omprisutvecklingen på råvaror eller valutor. Här sker ingetutbyte av ens verkliga värdepapper, utan två parter kommerbara överens om att vid ett visst datum göra en betalningtill ett pris som rättar sig efter den aktuella råvarans ellervalutans förutsedda prisutveckling. Enligt Financial Timesdefinieras en derivattransaktion på följande sätt: ''Ettkontrakt vars värde förändras i takt med prisrörelser i ettanknutet eller underliggande varu- eller finansbaseratinstrument''. Och vad menar de med det då? Vi har ingenaning. Vår enkla definition är att derivathandeln ärspekulation på spekulationen!Handeln med derivat sker utanför balansräkningarnaoch till stor del utanför börserna, i direktaffärer (OTC).Tillsynsmyndigheter saknar därför en överblick över dessagigantiska finanstransaktioner, eftersom de aldrig redovisasav bankerna. Derivat är spekulationsobjekt som till sinnatur inte kan länkas i kontrollerade banor.Regeringen bör hörsamma dessa varningar ochåterkomma till med förslag till åtgärder.SocialförsäkringssystemetFörsäkringssystem bör vara just försäkringssystem, dvs.system där premierna kan täcka försäkringskostnaderna.Detta gäller trafikskadeförsäkring, arbetsskadeförsäkringoch arbetslöshetsförsäkring.För att undvika fusk, eller s.k. bidragsarbitrage, måstesystemen göras enkla och överskådliga ochersättningsnivåerna vara lika.De flesta insiktsfulla ekonomer är överens om att denuvarande socialförsäkrings- och trygghetssystemenbehöver revideras i grunden om ska kunna repa sigekonomiskt. Även om vi får en kraftig konjunkturuppgångsom hjälp, kvarstår behovet av kraftfull ekonomiskåtstramning i transfereringssystemen. Ny demokrati delarhelt denna uppfattning och menar att samtligasocialförsäkringar och trygghetssystem behövertotalrevideras.Detta måste naturligtvis ske med varsamhet ochomsorg -- men också med kraft och konsekvens. Nydemokrati föreslår att en oberoende arbetsgruppomedelbart tillsätts med uppgift att arbeta fram förslag tillförändringar och revideringar. Naturligtvis ska dennaarbetsgrupp kunna knyta en parlamentarisk referensgrupptill sig. Arbetet bör vara klart senast /95.Ny demokrati anser att följande principer ska ligga somgrund för trygghetssystemen:Staten skall behandla allamedborgare lika.Staten ska garantera alla medborgareen ekonomisk grundtrygghet -- som skall vara lika för allamedborgare.Trygghetssystem ovanförgrundtrygghetsnivån (t.ex. försäkringar som täckerinkomstbortfall) är inte en statlig angelägenhet utan enfråga för arbetsgivare, fackliga organisationer,försäkringsinrättningar etc.Den enskilda medborgarenskall ha valfrihet att själv bestämma omfattningen ochnivåer i de trygghetssystem hon/han önskar utöver detstatliga grundtrygghetssytemet.Statens trygghetssystemskall alltid utformas efter principerna hjälp till självhjälpoch att varje medborgare har och skall ha ansvaret för sittliv.De statliga trygghetssystemen får aldrig skapa inlärdhjälplöshet eller ta ifrån medborgarna deras självkänsla.Behovsprövade barnbidragNy demokrati har motionerat om en total reformering avfamiljepolitiken. Det nuvarande systemet är för dyrt ochgynnar höginkomsttagare på de andra skattebetalarnasbekostnad. På kort sikt finns det dock en självklarbesparingsmöjlighet, nämligen behovsprövade barnbidrag.Inga bidrag bör utgå till familjer med höga inkomster. Detgäller såväl barnbidrag som andra typer av bidrag. Vi anserockså att flerbarnstillägget skall minskas genom attbarnbidraget minskas fr.o.m. tredje barnet.Regeringen har beräknat kostnaderna för barnbidragentill ca 17 miljarder. Vårt förslag är att man behovsprövarbarnbidragen så att fullt bidrag utgår till barnfamiljer medinkomster upp till ca . Denna gräns är valdså att inga betydande marginaleffekter skall uppstå (enfamilj med 3 eller fler barn kan få bostadsbidrag ända upptill en inkomst på ca ).Vid en hushållsinkomst på utgår ingetbidrag. I intervallet däremellan sker en kontinuerligavtrappning. Detta skulle, enligt Finansdepartementetsberäkningar, ge en besparing på 3 miljarder kronor.En rättvis familjepolitik!Regeringen har föreslagit att den skall anslåytterligare 3,7 miljarder för att finansiera ettvårdnadsbidrag. Ny demokrati anser att inte har rådmed fler ofinansierade reformer. Vi har redan värlensdyraste familjepolitik. Den kostar ca 85 miljarder.Vårt förslag som innebär att de medel som går tillföräldraförsäkring, barnbidrag, barnomsorg etc,läggs samman och fördelas till barnfamiljer somvårdnadsersättning och barnbidrag. Vårdnadsersättningenligger maximalt på . Det är skattefritt ochpensionsgrundande. Barnbidraget skulle bli imånaden per barn. Men vi vill inte ge till dem som intebehöver, och därför sker en avtrappning vid iårsinkomst, och tjänar man mer än en halv miljon utgår ingabidrag. har räknat på förslaget ochkommit fram till att 20 miljarder skulle sparas ifamiljepolitiken.Vi vill understryka att det är de båda föräldrarnassammanlagda bruttoinkomst som gäller -- oavsett om de ärgifta, ogifta, bor åtskilda eller är frånskilda. Vi anser inteatt samhället skall tillåta eller sanktionera att vissa föräldrarsmiter från sitt försörjningsansvar.Om vårt familjepolitiska förslag införs successivt skulledet ge följande besparingar: 1995/,96/, 97/98 20 miljarder kr.Omläggning av trafikförsäkringenGenom att lyfta över ansvaret för trafikolycksfall frånden allmänna sjukförsäkringen till trafikförsäkringen blirförsäkringsbolagen mer intresserade av rehabilitering ochtrafiksäkerhet. Stat och landsting sparar minst 6 miljarder iminskade kostnader i sjukförsäkringen och sjukvården ochsamhällskostnaderna minskar även totalt sett. Detta skullege besparingar på /95, 3 miljarder krför 1995/96 och /97.BidragsarbitrageDet nuvarande socialförsäkringssystemet inbjudergenom sin konstruktion till otillbörligt utnyttjande. Mankan optimera sina bidrag från olika försäkringar eftersomdessa utdelas utan någon inbördes kontroll, s.k.bidragsarbitrage. Många drar sig inte för att uppge falskauppgifter. Detta måste kunna beivras, då det inte är annatän rent bedrägeri.Märk att statens pengar är våra skattepengar. Det är intesjälvklart för alla. Staten bör starta en folkkampanj somsyftar till att höja moralen, så att folk i större utsträckninginser vilken betydelse det har för skattetrycket. Blottavetskapen om att kontroll sker, kan sannolikt minskafusket.Skattebetalarnas inkomstöverföringar till hushållenuppgick till varav ca 130miljarder i kategorier som är särskilt utsatta för fusk. Detbehövs en bättre samordning. En försiktig bedömning handen att av de fuskkänsligastetransfereringarna, eller 13 miljarder kan sparas genom attupprätta ett allmänt register för utdelade understöd ochersättningar. Det skall till exempel inte vara möjligt attuppbära statlig lönegaranti eller arbetslöshetsunderstöd ochsjukpenning . Registret bör vara sekretessbelagtoch bara kunna användas i syfte att uppdaga fusk. Vidupptäckt av misstänkt bidragsfusk skall frågan överlämnastill behörig myndighet för åtgärd.Besparingarna beräknas bli /95,/96 och 13 miljarder /97.NäringspolitikenDen nya näringspolitiken som igångsatts av dennuvarande regeringen börjar nu sätta sina spår i form av entillväxt i ekonomin. Genom medverkan från Ny demokratihar regeringen bl.a. fått igenom ett antal skattelättnadersom främjar företagande och nyinvesteringar --dubbelbeskattningen av aktier slopas, reavinstskattenhalveras, lika skatter för enskild företagare och bolag,periodiseringsfonder, kvittning av underskott mot inkomstav tjänst m.m. Förändringen av LAS kommer också attstimulera till fler nya jobb.Innovationsklimatet och nya idéer hör till de viktigasteinslagen i en politik som kan ge förutsättningar för nya jobb.Nyd medverkade aktivt till att en innovationsutredning komtill stånd. Den har resulterat i en proposition med förslagtill Innovationscentrum baserad på en stiftelse om 500miljoner kronor ur den upplösta 92-94-fonden frånlöntagarfonderna.Nyd anser dock att den föreslagna satsningen påinnovationsstöd är helt otillräcklig. Som komplement vill viinrätta en garantifond på 2 miljarder -- knuten till Industri-och Nyföretagarfonden. Denna skulle motverka bankernasobenägenhet att ge krediter till mera riskfyllda projekt. Denya produktråden vid de lokala utvecklingsbolagen måsteockså få högre kompetens genom en intensifieradutbildning och resursförstärkning. Detta genom ett utbyggtsamarbete med SUF ().Genomförs detta kan också de lokala ekonomiskabeslutsramarna höjas.Nyd anser vidare att vissa innovationsfrämjandeskattelättnader bör göras -- exempelvis börroyaltyintäkterna göras skattefria . Patentkostnadernabör också bli avdragsgilla för enskilda uppfinnare. För vissasatsningar av riskkapital bör även gälla avdrag mot såvälinkomst av tjänst som kapital.För att allmänt främja innovationsklimatet i Sverigeföreslår nyd en kampanj med en separat budget på 10miljoner kronor. Regeringens förslag om att dessa åtgärderskulle genomföras inom nuvarande resurser servi som orealistiskt. Möjligen kan här pengar utnyttjas frånInnovationscentrum.För att öka tillgången på riskkapital föreslår vi enutredning om en ny aviseringsform som saknas i svenskbolagsstiftning -- en innovationsfond medskattetransparens.