mot · GH02Jo679 · 1994-01-25 00:00:00 — UtgångspunkterMiljöförstöringen och slöseriet med naturresurserframstår nu som de allvarligaste hoten mot mänsklighetensframtid. Vi har miljön och naturen till låns för att lämnaarvet vidare till kommande generationer. Vi får inteutveckla vårt samhälle så att unika naturvärden offras föralltid. Det är ett centralt inslag i den förvaltarskapstankesom ligger till grund för liberalernasmiljöpolitik. Kampen mot miljöförstöring och för bättrehushållning med naturresurser är vår generations viktigasteuppgift, vilket betonats starkt genom FN:s miljökonferensi 1992.Även en storstad skall ha en bra miljö, t.ex. ren luft, rentvatten och tillgång till grönområden. Koncentrationen avmänniskor, verksamheter, byggnader och anläggningarinnebär dock att belastningen på miljön blir särskilt stor.Miljösituationen i är gynnsammare äni många storstäder utomlands. Vi måste ta lärdom avmisstag som gjorts i storstäder på andra håll i världen, så attdessa inte upprepas här, t ex avseende trafikensmiljöpåverkan.I har formerna för och innehållet imiljövårdsarbetet utvecklats snabbt under de senaste åren.Ett miljövårdsprogram för länet har tagits fram i samarbetemellan , (KSL) och . En revidering avprogrammet inleds under 1994.Stockholms läns luftvårdsförbund () bildades 1992på initiativ av KSL och i samverkan med ochLänsstyrelsen. Målet är att samordnaluftmiljöövervakningen, bygga upp en emissionsdatabas,genomföra mätningar, göra spridningsberäkningar ochanalyser bl a som underlag förmiljökonsekvensbeskrivningar. Med detta system lägger sigLVF i täten vad avser utveckling av regionala och lokalamodeller i luftövervakningsarbetet, vilket bör stimulerasgenom att tillförs en ökad del avnaturvårdsverkets resurser för miljöövervakning.KSL samordnar på länsplanet det arbete med LokalAgenda 21, som utgör bl a kommunernas viktiga bidragtill förverkligandet av . Ett annatutvecklingsarbete avser ekonomiska modeller i kommunaltmiljöarbete, ett angeläget område inom vilket KSL tagituppmärksammade generella initiativ som är beroende avstatliga forskningsbidrag. Detta bör liksom resursbehovetför miljöövervakning ges regeringen tillkänna.Tecken tyder på att den ekologiska balansen på flera hålli är allvarligt hotad. Det är därförangeläget att tillämpa miljökvalitetsnormer ochmiljökonsekvensbeskrivningar som underlag för beslut somkan påverka miljön. Särskilt viktigt är det inför storskaligabeslut som genomförandet av Dennisöverenskommelsen.Bl a bör de undersökningar och utvärderingar somgenomförts om sambanden mellan trafik,luftföroreningar och hälsa nyttiggöras, fortgå ochfördjupas. Särskilt angeläget är det att analysera densamlade påverkan som olika omgivningshygieniska faktorerhar på människan.I denna motion exemplifierar vi miljöfrågorna iStockholms län genom att titta närmare på några områden.Luftföroreningar och bullerFörutsättningarna för biologiskt liv på jorden ändras nusnabbt genom de ökande luftföroreningarna.Klimatpåverkan och nedbrytning av ozonskiktet har blivitallt allvarligare hot som särskilt uppmärksammats vidRiokonferensen och i internationella överenskommelser.Riksdagens beslut om regeringens klimatpropositionvar en viktig uppföljning med särskild betydelse förStockholmsregionen med dess koncentration avmiljöstörande verksamheter.Luftförorening och då särskilt försurning framstår sedanlänge som ett av den industrialiserade världens största hotmot skogar, sjöar och grundvatten. Försurningen måsteåterigen komma i förgrunden i miljöarbetet eftersomgränsen för markens buffertkapacitet -- motståndskraft motförsurning -- börjar nås på olika håll i Stockholmsregionen.En stor del av nedfallet av försurande ämnen härrör frånutsläpp utanför regionen, oftast utomlands. Dessa utsläppkan begränsas väsentligt först på . Därför måstevi kortsiktigt framför allt minska våra egna utsläpp.Luftföroreningarna påverkar inte bara människor ochnatur. Vi riskerar också att för alltid förlora omistligakulturella värden när skulpturer och byggnader allt mervittrar sönder. Korrosion av metaller och vittring av betongskapar olycksrisker och medför stora materiella förluster.Buller är ett annat, ofta undervärderat, miljöproblem iett storstadsområde. liberalerna har varitpådrivande i riksdag och regering för att få fram det samladehandlingsprogram mot buller, som regeringen har aviserattill årets vårriksdag. Det är angeläget att erforderligaresurser ställs till förfogande i för snabbaåtgärder mot detta miljöproblem som hundratusentalslänsbor lider allvarligt av.Trafiken orsakar den övervägande delen avluftföroreningar och buller i . Väg-, flyg- ochbåttrafiken (särskilt med Finlandsfärjorna) måste styras såatt utsläppen minskar. Det gäller också arbetsfordon ochmotorredskap som svarar för en oväntat stor del avföroreningarna. För detta krävs både restriktioner ochstimulanser och inte minst ekonomiska styrmedel.Trafikbullret domineras av däck/vägbanebuller som kanreduceras väsentligt genom val av lågbullrandevägbeläggningar. Särskilt lovande är s k poroelastiskvägbeläggning som i huvudsak består av gummigranulatfrån kasserade bildäck, som i sin tur är ett stortavfallsproblem. Det är angeläget, inte minst införDennispaketets vägbyggande, att återstående tekniskaproblem med denna beläggning snabbt löses genom statligautvecklingsinsatser. Detta bör ges regeringen tillkänna.Miljöavgifterna för flyget har lett till minskadeluftföroreningar, bl a genom modifiering av planensmotorer. För nya generationer av flygplan ska ekonomiskastyrmedel göra att det ska löna sig att ytterligare reduceraluftföroreningar och buller.Reducering av luftföroreningar och buller bör i förstahand ske genom åtgärder vid källan, d.v.s. före utsläpp,genom övergång till trafik med miljövänligare motorer ochbränslen, effektivare utnyttjande av transportapparatenoch av energin samt genom en annanbebyggelseplanering av bostäder och arbetsplatser somminskar behovet av arbetsresor. Att kraftfullt förbättra ochmiljöanpassa kollektivtrafiken, bygga ut infartsparkeringaroch successivt bygga ut en ringled inkl Österleden runtStockholm bidrar verksamt till att få bort en stor del avbiltrafiken från city.Den katalytiska avgasreningen i nya personbilar från1989 års modell får endast begränsat genomslag i bilparkentill 1995, då enligt tidigare beslutade målsättningutsläppen av kväveoxider skulle ha minskat med i hela landet. Detta mål har senarelagts till 1998. Vi villatt ger regeringen till känna att åtgärder för ochkonsekvenser av att minska utsläppen av kväveoxider med50 % till 1998 bör redovisas. Högre miljökrav på drivmedel,motorunderhåll och nya dieselmotorer kan ge verksammabidrag.Även traktorer, maskiner och andra arbetsredskap, ävent ex bensindrivna gräsklippare, står för stora utsläpp avavgaser och för buller. Det är därför angeläget attefterfrågan på nya miljöanpassade lösningar stärks genomatt staten och statliga verk, gärna i samverkan medkommuner, vid upphandling av arbeten och entreprenader,för t.ex. väg- och järnvägsbyggen, föreskriver att bästatillgängliga teknik skall användas. Samordnadteknikupphandling av nya fordon och maskiner är ett annateffektivt instrument. För att underlätta detta är detangeläget att normer för miljöklassificering av traktorer,maskiner och arbetsredskap tas fram snabbt. Utvecklingenav teknik för miljöanpassning av både ny och befintligkollektivtrafik och bilar måste stimuleras. Detta bör gesregeringen till känna.I en motion om arbetsmarknad, utbildning ochkommunikationer i har vi utvecklatargumenten för att bör få tillgång till enrimligare andel av anslag till väg- ochtrafikinvesteringar. I första hand måsteDennisöverenskommelsen följas av erforderligaåterstående beslut och ett genomförande säkras. Nyastyrmedel bör också utvecklas, t.ex. vägavgifter på vissavägsträckor och miljöavgifter på bilismen i form av t.ex.trängselavgifter, så att miljömål ska kunnauppfyllas.Riksdagen har beslutat om utökning av skyldigheten attupprätta miljökonsekvensbeskrivningar. Detta beslutinnefattar dock ej översikts- och detaljplaner enligt plan-och bygglagen. Det bör nu som miljöskyddskommitténföreslagit bli krav på miljökonsekvensbeskrivningar också iunderlag för beslut om översikts- och detaljplaner. I enstorstadsregion är ett sådant krav särskilt angeläget för attredovisa effekter av trafik.Farlederna i skärgården och i är hårttrafikerade av fartyg som fortfarande ofta drivs medhögsvavlig olja även om färjerederierna frivilligt övergåtttill lågsvavlig olja. Delvis har detta påverkats av attStockholms hamn börjat använda hamnavgiften som ettekonomiskt styrmedel för bättre miljö. Trots mycket hårdakrav för eldningsoljor på land så är det inte olagligt att ifartygen använda drivmedel med svavelhalter som förbjödsför t.ex. fastighetsuppvärmning . Särskiltallvarligt är att en del färjor ligger i hamn meddieselmotorer igång för elgenerering. Katalytiskavgasrening eller anslutning till elnät i land måste snarastinföras, liksom avgasrening på huvudmotorerna.Ekonomiska styrmedel bör företrädesvis användas försnabba resultat. Detta bör ges regeringen tillkänna.Anledningar till att denna omfattande miljöförstöringkunnat pågå är bl.a. avsaknad av internationellaöverenskommelser och svensk lagstiftning samt att farlederinte faller under miljöskyddslagen. En ändring bör kommatill stånd. bör hos regeringen begära förslag tilllagändring så att miljöskyddslagen också gäller vårafarleder. Ett steg i den riktningen togs när farledslagenunderordnades naturresurslagen.Ekologiskt inriktad energiförsörjningDet är viktigt att också nu ställerom till ett mer balanserat och mer ekologiskt inriktatenergisystem för att så långt det är möjligt ersätta fossilabränslen som kol, olja och gas. Både från miljö- ochsårbarhetssynpunkt är detta angeläget.I länet har på flera håll genomförts energiprojekt, t.ex.stora värmepumpar, som kraftfullt bidragit till att sänkaoljeförbrukningen. Fjärrvärmen är väl utbyggd även om detfortfarande finns en hel del ytterligare att göra bl a med attbinda ihop värmesystemen.I länet är dock andelen biobränsle mycket låg. Det berorinte på brist på bränsleresurser eller svag ekonomi utan iförsta hand på brist på eldningsanläggningar.Man behöver inte förflytta sig långt från föratt komma till städer som får merparten av sin fjärrvärmefrån biobränsleeldade värmeverk. I utnyttjas t exdelvis källsorterat hushållsavfall, som ju i stor utsträckningär biobränsle, från norra bedöms biobränsle finnastekniskt/ekonomiskt tillgängligt. Denna siffra kan jämförasmed ett totalt värmebehov i på ca 20 TWh.Dessutom finns det mycket goda möjligheter att tillförabiobränsle med båt eller järnväg från längre håll, t.ex.Norrland, , eller . Ävenbränslefraktioner ur hushålls- och byggavfall och metangasfrån avfallsbehandling är viktiga biobränslen som måsteutnyttjas som energiråvaror istället för att direkt belastamiljön. För att detta skall bli en realitet krävs dock att nyaeldningsanläggningar byggs eller gamla byggs om.I energipolitiska beslut baserat på enöverenskommelse om energin, som träffades mellanfolkpartiet liberalerna, och socialdemokraterna,framgår tydligt att denna typ av omläggningar avenergiproduktionen kan omfattas av stimulanser från statligsida. Förändringen av energianläggningar i länbör få del av sådana resurser.Miljöfarliga sjötransporterDe oljetransporter i stor skala som går genomStockholms skärgård och är fortfarande ett hotmot miljön. Säkerheten vid dessa transporter måste därförsuccessivt höjas ytterligare. Delar av oljetransporterna tillStockholm bör gå via . Möjligheten att byggarörledningar för oljetransporter bör prövas även för andratillämpningar än flygbränsle till Arlanda.Mälaren, som är landets största dricksvattentäkt, börskyddas genom införande av särskilda restriktioner som bla avser vattenintagen och begränsar kemikalieanvändningoch -transporter på tillrinningsområden. Vid transporter påMälaren bör särskilt stränga skyddskrav gälla.Vid ett större oljeutsläpp i skulle huvudstadensdricksvatten allvarligt hotas och stränder ochdjurliv skadas allvarligt . Kemikalietransportersker i fartyg med dubbelskrov. Samma krav bör nu snabbtinföras för tankfartyg för oljeprodukter enligt ett förslagfrån avseende , vilket bör tillämpasäven för skärgården. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.När det gäller säkerheten i övrigt i så finnsönskemål från lotsarnas sida att kunna ha en mer exaktrapportering av fartygens position. Man har upprättat tvårapportpunkter och det räcker med ett beslut frånlänsstyrelsen för att det ska bli obligatoriskt för fartygen attrapportera vid passage av dessa punkter. Med hjälp av dessamer exakta lägesbestämningar bör möjlighet införas attstoppa ett fartyg om det finns risk att två fartyg med farliglast möts i någon av de trängre passager som finns iMälaren.I dag finns inte anmälningsplikt för alla fartyg som harnågon typ av miljöfarlig last. Alla ämnen är dessutom inteklassade som miljöfarliga även om de orsakar påtagligskada om de kommer ut i en vattentäkt av Mälarensbetydelse och storlek. Det är därför angeläget att en sådananmälningsplikt införs. Det praktiska förfarandet är enkeltatt ordna eftersom varje fartyg ju måste passera någon avslussarna i eller . Uppgifter om typ avlast och volym skulle väsentligt underlätta enräddningsaktion om en olycka händer.En lång rad utredningar har framlagtförslag till åtgärder för att förbättra säkerheten vilka delvisgenomförts. Fortsatta åtgärder bör nu ges hög prioritet.NaturvårdStorstadsbor är starkt beroende av tillgänglig, fri ochoförstörd natur för friluftsliv och annan rekreation.Regionplaneringen och kommunernas långsiktiga planeringskall syfta till att säkerställa att tillräckliga grönområdenoch områden som främjar biologisk mångfald, t exvåtmarker, kommer att finnas . Även när beslutskall fattas om enstaka mindre exploateringar avgrönområden är det angeläget att de långsiktiga ochövergripande behoven av naturmark uppmärksammas.Den orörda naturens långsiktiga värde för samhället ochför den biologiska mångfalden måste vara en viktigförutsättning för all planering och alltid ställas motkortsiktiga ekonomiska intressen. När ett område väl ärexploaterat går det inte att återställa.Fler områden i bör ges ett fastare skyddgenom inrättande av naturreservat, djurskyddsområden,naturvårdsområden och även nationalparker.Tack vare och andrainformations- och serviceinsatser har människor blivit merrädda om vår unika skärgårdsmiljö. All utveckling iskärgården måste ske med särskild hänsyn till den känsliganaturen. Det gäller i hög grad sjöfarten -- särskiltFinlandsfärjorna med allt större tonnage, som bl a medförluftföroreningar, buller och slitage på stränderna.Länsstyrelsens miljövårdsenhet bör förstärkas eftersomstorstadsregionen ställer särskilda krav på resurser församordnad miljöplanering och miljövård i hela Stockholmslän.Bevara det öppna landskapetI storstadsområdena är det särskilt viktigt att bevara denöppna landskapsbilden och att skogar, ängar och hagmarkerfinns tillgängliga för rekreation och friluftsliv. RuntStorstockholm är det ytterst viktigt att detsammanhängande ''gröna bältet'' bevaras. Det går genomregionen som sammanhängande naturområden och medspridningskorridorer mellan dessa.Enligt inventering av ängs- och hagmarkeri är det 2.233 ha som klassas som mestvärdefulla och som har högsta prioritet för att bevaras.Ett tidigare folkpartiförslag om en generellarealersättning skulle innebära att 1.000--perhektar och år skulle avsättas för att bevaraodlingslandskapet.Idag utgår bl a viss arealersättning och NOLA-bidrag(naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet). Pengarnakommer från flera olika håll, men är ändå helt otillräckliga.I är det staten via ochlänsstyrelsen, , och i vissutsträckning kommunerna som bidrar. Till detta kommerkostnaderna för naturvårdande åtgärder i de kommunalanaturvårdsområdena.Det är nödvändigt med en samordning av resursernamellan staten och de regionala organen. Även kommunernamåste räkna med att ta betydligt större ansvarför naturvårdsåtgärderna.I är även skogen av största betydelse förrekreation och friluftsliv. Därför är det särskilt angeläget attnaturvårdsanpassa skogsbruket i tätortsnära områden somStorstockholm. Storskaligt skogsbruk med jättemaskinerkan göra skog och mark oframkomliga och för lång tidrasera rekreationsvärdet. Redan vid plantering av ny skogbör rekreationsvärdena beaktas.Naturvårdsersättning till skogsbruk, s k skogs-NOLA,som liberalerna föreslagit, bör lämnas tillskogsägare som åtar sig särskilda och långtgående hänsyntill naturvård och rekreation i sitt skogsbruk.Skärgården och de små med sina skogar ärnaturligtvis extra känsliga för t ex kalhuggning. Det är ocksåfrån landskapssynpunkt närmast ovärderligt attskogsbruket där bedrivs särskilt varsamt. Riktlinjer ochersättningsmöjligheter för ett naturvårdsinriktatskärgårdsskogsbruk bör därför upprättas.Med hänsyn till den stora samhällsekonomiska betydelsesom goda rekreationsmöjligheter har i en storstadsregionmåste en omfördelning göras till förmån för länav arealoch naturvårdsersättningar till jord- och skogsbruk.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning till länav resurser för miljöövervakning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av ekonomiskamodeller i kommunalt miljöarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga utvecklingsinsatser förlågbullrande vägbeläggningar,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska utsläppen avkväveoxider till 1998,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphandling ochteknikutveckling av miljöanpassade fordon ocharbetsredskap, 16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgasrening och elanslutning ihamn för Finlandsfärjor,17. att hos regeringen begär förslag om enlagändring som innebär att miljöskyddslagen skall gällaäven för farleder,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av stimulanser tillStockholmsregionen för att få till stånd en ökad användningav biobränsle,29. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skyddet av skall förstärkas genom attrestriktioner införs för kemikalieanvändning påtillrinningsområden,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tankfartyg för oljetransporter i ochpå skall ha dubbelskrov,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriskpositionsrapportering och anmälningsplikt för vissa fartyg iMälaren samt om ökade befogenheter för lotsarna,112. att hos regeringen begär förslag till enlagändring som innebär att miljöskyddslagen skall gällaockså för farleder i svenskt vatten,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat skydd för naturområden iStockholms län,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser tillmiljövårdsenheten vid i ,315. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av anslag tillnaturvårdsåtgärder i jord- och skogsbruk i .