mot · GH02Ub64 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. SammanfattningDenna proposition sammanfattar i stort sett de tregångna åren och deras utbildningspolitik. Tankegångarnaom kompetensutveckling och en hårdare koppling tillnäringslivet förs hårdare fram och konkretiseras.Regeringen föreslår att ett nytt universitet ska förläggastill södra , företrädesvis Kvarnholmen.Universitetet ska ges en Östersjöprofil samt integrera dekonstnärliga högskolorna i en campus tillsammans medövriga utbildningar. De medel som återstår frånlöntagarfonderna vill regeringen lägga på ett flertalstrategiska forskningsoch utbildningsstiftelser.Vänsterpartiet är kritiskt till bristen på insyn iberedningen av frågan om ett nytt universitet. Frågan är fördåligt utredd för att vi ska kunna ta ställning.Löntagarfondsmedlen vill -- liksom tidigareaviserats -- i första hand lägga i AP-fonderna, i andra handska medlen kunna tillföras bland annat forskningen men dådirket till demokratiska organ i direkt anslutning tilluniversitetens ordinarie verksamhet. Vi motsätter oss alltsåstiftelseformen.StiftelserMöjligheten till insyn i stiftelseägda och privatahögskolor är utomordentligt liten.Högre utbildning och forskning är en angelägenhet föralla medborgare. Därför är det viktigt med största möjligainsyn i den verksamhet som bedrivs på universitet ochhögskolor. Denna insyn hindras av stiftelseformen.Regeringen styr dessa stiftelsers verksamhetsinriktningmycket hårt. Därmed slår man undan benen förhögskolornas lokala beslutanderätt. Universiteten ochhögskolorna måste få frihet att själva välja hur och vilkenslags forskning som ska bedrivas.Den avgörande låsning som regeringen gör gällerinriktningen mot näringsliv och företagssamhet. Problemetute på många enskilda högskolor blir att regeringensprioriteringar förhindrar en gynnsam och självständigutveckling. Detta bl.a. genom låsningen i stiftelsernasinriktning. De enskilda högskolorna ställs inte införalternativ utan har att acceptera de välkomna miljonerna iden form de delas ut, eller stå helt utan. Då lärdepartementet inte se mycket av kritik. Den struktur manvalt låser högskolorna i en omöjlig position och beskärderas frihet.LöntagarfondsmedlenNu vill regeringen lägga löntagarfondspengarna -- dvs.gemensamma medel -- på oberoende stiftelser utan offentliginsyn och demokratiska tilldelningsprocesser. I stället för attstödja en expansiv forskningspolitik under allmänhetenskontroll lägger man medvetet stora resurser utanför dedemokratiska instanserna. Det är paradoxalt att denregering som hårdast kritiserat centralstyrningen avutbildningspolitiken nu styr densamma på ett minst lika hårtsätt som tidigare regeringar.Vänsterpartiet har tidigare deklarerat att delöntagarfondsmedel som tilldelas särskildaforskningsstiftelser i första hand bör tillkommapensionsfonderna -- i andra hand lyftas in i den normalaforskningspolitiska beredningsprocessen. Därigenom kande återföras till för prövning ochsatsningarna kan avvägas gentemot övrig forskning.Regeringen föreslår nu i stället att medlen (omkring 10miljarder) ska tillföras särskilda stiftelser. Stiftelseformeninnebär att helt förlorar både ansvaret och detdemokratiska inflytandet. Regeringen skärper dockkontrollen genom att hårt styra inriktningen påstiftelseverksamheten.Vänsterpartiet motsätter sig förslaget men anser attallmänföreträdare och företrädare för de lokalauniversiteten bör ingå i sådana stiftelser, i det fall de ändåbildas.Om nu regeringens förslag till utskiftning av resterandemedel av löntagarfonderna vinner bifall menar vi utifrånvåra tidigare resonemang att medlen bör användas på annatsätt. Vi anser att medlen bör delas upp på så sätt att av deca 10 miljarder som återstår skall 4 miljarder anslås till deändamål som anges i propositionen fördelade under de tvåår som återstår av den forskningspolitiska anslagsperioden.Enligt vårt förslag bör då fördelningen bli enligt följande:Informationsteknologi 560 miljoner kronor.Näringslivets kunskaps- och kompetensutbyte meduniversitet, högskolor och institut 640 miljoner kronor.Profilforskning vid mindre och medelstora högskolor 640miljoner kronor. Högre utbildning och forskning i södraStorstockholm . Internationellamiljöuniversitet 120 miljoner kronor.Internationalisering av högre utbildning och forskning 560miljoner kronor. Kvalitetsinriktade kulturprojekt 280miljoner kronor. Innovationsstöd 280 miljoner kronor.Detta gör tillsammans 4 miljarder kronor.Eftersom vi avvisar fördelning via stiftelser somregeringen föreslår så bör medlen anvisas över lämpligafakultetsanslag eller forskningsråd. Det kan ankomma påregeringen att avgöra denna fråga.De medel som återstår, nämligen ca 5,8 miljarderkronor, bör anslås till ett kvalitetsprogram för grundskola,gymnasieskola samt kompetenshöjande åtgärder.Vänsterpartiet tar upp denna fråga med anledning av denmotion vi väcker till regeringens skrivelse 1993/94:183Utvecklingsplan för skolväsendet. Vi har också i tidigaremotioner bland annat till innevarande föreslagitliknande åtgärder. Vad vi nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.En ny struktur för kvalificerad utbildningRegeringen introducerar nu en mellanivå av utbildningarmellan gymnasieskola och högskola. Man planerar för ca20 000 platser. För att kunna göra det vill man nu att vissautbildningar -- t.ex. vissa delar av lärarutbildningarna ochyrkesteknisk högskoleutbildning -- ska kunna släppa påkravet att basera sig på vetenskaplig grund.Vänsterpartiet anser att all högre utbildning bör baseraspå vetenskaplig eller konstnärlig grund. Gör man inte detså riskerar utbildningen att splittras upp i olikakvalitetsnivåer och stora grupper kommer att stå utanmöjlighet att kunna fortsätta in i vidare högre studier, t.ex.forskarstudier.Regeringens analys -- att vi i inte satsat påalternativa utbildningsvägar -- är dessutom felaktig. Denunika svenska folkbildningen har spelat en stor roll förkompetensutvecklingen i samhället. Den har dock inte varitensidigt näringslivsinriktad, utan utifrån individens behovgett en utbildning för framtiden. vill regeringen skapaett parallellt utbildningssystem som helt inriktar sig pånäringslivets behov; den enskilda individensutbildningsbehov sätts åt sidan. motsätter sigen sådan utveckling. utbildningspolitiska teorierhar visat att samhället aldrig kan styra in medborgarnasutbildningsvilja i en viss riktning -- en sådan ''socialingenjörskonst'' slår alltid tillbaka i form av överetableringinom vissa områden och underetablering på andra. Vi anseratt människor själva ska kunna bedöma vilkenutbildningsinriktning de är i behov av. Givetvis skautbildning i samspel med företag och övriga näringar kunnaerbjudas, men det får inte ske på bekostnad av andrainriktningar, eller i de fall det gäller högre utbildning, påden vetenskapliga kvaliteten. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Utvecklingsprogram för akademiskt ledarskapUtbildningsdepartementets arbete med att vidareutbildarektorer och förvaltningschefer fyller säkert sin funktion föratt snabbt kunna genomföra de drastiska förändringar somnu aviseras. Det är dock beklagligt att lärarna -- som utgörgrunden för allt övrigt ledarskap på högskolan -- helt tappasbort i sammanhanget. Regeringen målar också upp enmotsättning mellan det kollegiala beslutsfattandet och denegna modellen med mycket starka rektorer ochförvaltningschefer. Vi anser att beslutsfattande inomhögskolevärlden aldrig kan ske mot de aktiva lärarnas vilja.Väl förankrade beslut är en förutsättning för en braverksamhet. Vi skulle därför önska att betydligt merresurser satsades på att involvera också andra grupper --lärare, doktorander, studerande, fackliga företrädarem.fl. -- i beslutsprocessen. Detta bör geregeringen till känna.Samordning av vissa lokalförsörjningsfrågor iStockholmsområdetTvärt emot vad man får intrycket av i propositionen såär inte alla konstnärliga högskolor eniga om fördelarna meden samlokalisering av nu separata enheter till ettgemensamt campus. Så har t.ex. iStockholm i flera skrivelser till departementet och utskottettagit avstånd från förslaget att flytta från sina nuvarandelokaler. anser att bör få hakvar sina nuvarande lokaler, eftersom såväl konstnärliga,och ekonomiska som praktiska argument talar för densaken. I övrigt bör det vara upp till varje enskild konstnärlighögskola att ta ställning till samlokaliseringsfrågan.Kvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet förgrundläggande högskoleutbildningVi är principiellt emot det resurstilldelningssystem somregeringen nu vill genomföra i sin helhet. Högskolornasarbete ska inte styras av ekonomiska överväganden påbekostnad av andra inomvetenskapliga. Det riskerar att blirfallet nu.För att förhindra att helårsprestationernas knytning tillresurserna ska leda till en förflackning av undervisningen såvill man nu kompensera genom att ge högskolor sombedriver en undervisning av hög kvalitet ökade resurser.Systemet ska utvärderas av kanslerämbetet.Givetvis är vi för att högskolorna upprättarkvalitetsprogram. De bör dock upprättas utan hot omminskade resurser.Utifrån den modell för resurstilldelning som regeringenskisserar har vi, trots vårt principiella nej, ändå någrasynpunkter. För att klarare göra kopplingen mellan kvalitetoch genomströmning så bör den föreslagnakvalitetspremien räknas på helårsprestationerna enbart ochinte på studentpengen. Detta skulle mer effektivt kunnamotverka att högskolorna genomför en ev. nivåsänkning avutbildningskvaliteten till förmån för ökad genomströmning.Resultatrelaterade fakultetsanslagVi ställer oss positiva till förslaget om resultatrelateradefakultetsanslag. I forskarutbildningen innebär självadisputationen en så grundläggande genomgång avkvaliteten i den enskilda forskarstuderandes utbildning attrisken för kvalitetsmässig förflackning kan tyckasförsumbar. Snarare kan systemet bidra till bättrehandledning och ett större engagemang fråninstitutionernas sida. Vi är också positiva till förslaget attlåta en del av anslaget relateras till satsningar påforskarstuderande av underrepresenterat kön.Ett alternativ med vikten 2,0 som faktor för examinationav forskarstuderande med underrepresenterat kön har,bl.a. av departementets egen JÄST-grupp, förts fram istället för de nu föreslagna 1,25. ställer sigbakom det förslaget eftersom det hade fått ett ännu störregenomslag för reformen. bör ge regeringen dettatill känna.ForskningsrådenI propositionen föreslår regeringen att forskningsrådenpå sikt ska avpolitiseras. Man tar visserligen upp viktigafrågor men förslagen till lösning är ej acceptabla ur enpolitisk, demokratisk aspekt. avslår därförförslaget.Etablering av en ny universitetsstruktur iStockholmsområdetVänsterpartiet ställer sig positivt till den föreslagnainriktningen på en ny universitetsstruktur iStockholmsområdet. Däremot ställer vi oss mertveksamma, eller snarare frågande, till själva tanken pånyetablering i denna form. Det finns ingenstans ipropositionen en motivering till varför dessa medel inteskulle kunna användas till utbildning och forskning påandra, redan existerande universitet och högskolor också.Intresse för en stärkt Östersjöprofil finns t.ex. även vidUmeå universitet och lokaliseringen till Stockholm avÖstersjöforskningen är ingalunda självklar. Andrahögsskolor som står i nätverksliknande kontakt med''moderuniversitet'' -- , och t.ex. --skulle också kunna få användning för dessa medel för attkunna bygga upp sin forskarkompetens.Nu får frågan en uppenbart regionalpolitisk prägel ochman undviker att diskutera de strategiska högskolepolitiskafrågorna om hur och för vem högre utbildning och forskningska bedrivas.Dessutom är frågan synnerligen knapphändigt beredd. Ienlighet med tidigare resonemang om stiftelseformen såanser att politiska frågor av den härdigniteten ska beredas i öppna demokratiska fora. Vi villdärför att frågan ska återföras till departementet förförnyad prövning innan får ta slutgiltig ställning.Riksdagen bör då pröva frågan inom den samlade ramen förhögskolepolitiken. De vi tidigareanvisat kan då tas i anspråk.Förslaget om en organisationskommitté som ska utredafrågan motsätter vi oss eftersom den i den föreslagnaformen inte garanterar öppenhet, förutsättningslösdiskussion och insyn. Vad vi nu anfört om etablering avuniversitetsstruktur i bör geregeringen till känna.Stiftelse för forskarutbildning och profilforskning vidmindre och medelstora högskolor m.m.De mindre och medelstora högskolorna har fått alltstörre betydelse både nationellt och regionalt. De ärnationella högskolor med omfattande internationellakontakter. Utgångspunkten för utbyggnaden har varit attsamtliga universitet och högskolor har ett nationellt ansvaroch en nationell uppgift. Det är som kvalificerad medlem idet nationella högskolesystemet som t.ex. Högskolan iKarlstad har kunnat medverka i arbetet med attvidareutveckla den regionala näringslivsstrukturen.Utan långa akademiska utbildningar med reguljärforskningsanknytning och anknytning till deninternationella kunskapsutvecklingen kommer högskolornaatt utarmas och förlora den förnyelsekraft som hittillskaraktäriserat dem. Det är lätt att inse den negativa effektdetta skulle få. Vi anser alltså att det svenskahögskoleväsendet inte får delas upp i ett A- och ett B-lag.Vår grundsyn är att alla högskolor har en nationellfunktion och bör ges möjlighet att utveckla såväl långa somkorta utbildningar. Detta bör ges regeringen till känna.Regeringen anslår medel för långsiktigt samarbete mednäringslivet. anser att en del av dessa medelbör kunna riktas också till offentliga institutioner t.ex.kommuner och landsting, eftersom en betydandeforskningspotential finns i ett ökat samarbete med denoffentliga sektorn. Vi ställer oss också tveksamma tillregeringens uttalade krav om prioritering av näraliggandenäringsliv -- prioriteringar av detta slag bör ankomma påhögskolan själv och regeringens mål bör varasysselsättningsbefrämjande forskningssamverkan i sig.Detta bör ges regeringen till känna.InformationsteknologiI motion T808 från allmännamotionstiden om informationsteknologiskinfrastruktur redovisas vår syn på behovet av kraftigasatsningar på den nya informationsteknologin.Informationsforskningen måste inriktas inte bara mot detrent teknologiska utan mot de humanistiska, demokratiskaoch jämlikhetsaspekterna. Det finns också en fara i att vifixerar oss för mycket vid EU:s byråkratiska infosatsning istället för att satsa mer på Internet och andra merdynamiska system.Forskarutbildning på områden av betydelse förnäringslivetSamspelet mellan näringsliv och forskning är viktigt mendet bär också på inneboende komplikationer som måsteerkännas. Forskningen har ett berättigat krav på sig att varafri och oberoende, framför allt från vinstintressen.Näringslivets kompetensutveckling fungerar precistvärtom, här ska gärna forskning och vinstintressen stå i ettsymbiotiskt förhållande till varandra. Ur dennaintressekonflikt uppstår en spänning som inte fårnegligeras. Ett okritiskt anammande av företagskulturensvärderingar hotar att i grunden förändra forskarsamhället ien beroenderiktning och att sänka kvaliteten. Det som ärbra för arbetsgivarna är inte alltid lika lysande för samhälleti stort.Stiftelse för projektet miljöuniversitet iLundVi ställer oss mycket frågande till varför dennamiljöforskningssatsning inte integreras med iövrigt. Det måste ankomma på varje enskilt universitet -- idetta fall -- att själva avgöra inriktningenoch beslutsformerna för denna typ av verksamhet. Somförslaget nu är utformat så undandrar man Lundsuniversitetsstyrelse allt inflytande. I det fall man frånregeringens och sida vill garantera en vissinrikting på verksamheten så kan det formuleras i form avett direkt uppdrag till . behövsinte för det ändamålet.Stiftelse för vidgad internationell samverkan inomutbildning och forskningUtbildningen och forskningen har ett stort värde urbiståndsperspektiv. Vi anser att i högre grad än idagbör exportera kunskap som ett led i arbetet för en merrättvis, långsiktigt hållbar, fredlig och solidarisk värld. Menregeringens internationaliseringsiver talar helt iegenintressets sak; vi ska utveckla relationerna med tredjevärlden därför att detta är ekonomiskt gynnsamt förSverige, inte för att dessa länder bör kunna ställa ettberättigat krav på stöd från den rika västvärlden.För det s.k. förvaltningsbiståndet är forskningens utbytemed offentlig sektor av stor vikt. Regeringens konstantanedvärdering av forskning och utbildning med orienteringmot offentlig sektor rimmar illa med omvärldens behov.Sverige är en förebild som demokratisk nation, inte i förstahand som industrination.Därför ställer man sig frågan vilka länder som egentligenavses som ''länder i dynamisk utveckling''. Vi anser att deti en stiftelse för internationalisering av högre utbildning ochforskning ska finnas en verklig avsikt att rikta stipendier tillunga akademiker från behövande länder i tredje världen.Satsningarna ska inte ses i ett snävt ekonomiskt/kulturellthandelspolitiskt perspektiv -- tyngdpunkten bör iställetligga i ett bistånspolitiskt perspektiv. Detta bör gesregeringen till känna.EU:s fjärde ramprogramEU:s fjärde ramprogram är hårt styrt åt det tekniska ochnaturvetenskapliga hållet. En humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskningsinriktning saknas nästanhelt. Det är också hårt industri- och näringslivsrelaterat.Det är därför av yttersta vikt att driver på för att fåen större bredd i detta ramprogram. Vi ställer osstveksamma till om det är den utbildningspolitiska budgetensom ska gå till ensidigt näringslivsinriktad forskning. I denmån det finns behov av en sådan börNäringsdepartementets budget belastas.Vänsterpartiet arbetar för att utbytet mellan studerandei olika länder ska bli bättre. Vi tycker dessutom attstuderandeinflytandet i internationella utbildningsorgan ärviktigt.Det är viktigt att studenterna finns representerade iEU:s utvecklings- och utvärderingsgrupper förutbytesprogram. En verksamhet som vi är med ochfinansierar ska ge utrymme för ett betydandestudentinflytande, också internationellt.Vänsterpartiet välkomnar det ökade studerandeutbytesom för med sig. Vår internationellautbildningspolitik bygger dock, till skillnad frånregeringens, på att står utanför EU. Vi vill attstudenter från hela världen ska kunna studera iSverige och att de svenska kontakterna med andra ländersutbildningar inte ska begränsas till Västeuropa.Vänsterpartiet arbetar för en internationellt högståendeforskning och utbildning med ett världsomspännandeperspektiv.Stiftelse för kvalitetsinriktade kulturprojektVår uppfattning i största allmänhet är att kulturen får försmå anslag och vi motsätter oss därför inte att kulturentillerkänns ökade medel.Den parlamentariska direktivinnebär att inga förslag får läggas som innebär ökadekostnader för budgeten. Vi anser därför attKulturutredningen bör komma med förslag till hur de nyakulturpengarna bör användas.Social forskning och tjänsteforskningI samlade förslag inom utbildnings-,närings- och regionalpolitik betonas utvecklingen avtjänstesektorn starkt. Det är inom detta kompetensområdesom nya jobb och framtida exportmöjligheter finns.Därför ser vi med oro på den snedfördelning av fokussom vi ser inom forskningspolitiken. Forskarkontaktermed det privata näringslivet ses som produktiva, medanytterst lite intresse visas offentligt producerade tjänster. Detfinns också en vanföreställning om att forskning medinriktning mot offentlig sektor skulle vara improduktiv.I en alltmer internationaliserad värld kan Sverigeserfarenheter som välfärdsnation spridas till andra länder.Detta förutsätter dock goda kunskaper om mekanismernabakom t.ex. åldringsvården, vuxenutbildning eller densvenska barnomsorgen.Vänsterpartiet har tidigare aviserat att vi vill se särskildaforskningspolitiska insatser med tvärvetenskaplig profilriktade mot den offentliga sektorn samt ett generellt ökatsamarbete mellan högskola och samhälle i dessa frågor.Doktorander och studiefinansieringI den forskningspolitiska propositionen för dennatreårsperiod anslogs för att framtill fördubbla antalet doktorandtjänster. Enligtberäkningar skulle inte den summan räcka till att ensomvandla existerande utbildningsbidrag, än mindre ökaantalet doktorander. I en undersökning som SFS nyligengenomfört tros knappt 100 miljoner fattas för attambitionerna ska kunna realiseras.Vänsterpartiet anser att takten i omvandlingen avutbildningsbidrag måste öka, den kraftiga utbyggnad avhögskolans grundutbildning som vi föreslår förutsätterdessutom fler disputerade lärare. I tidigare motioner har vianslagit medel för ytterligare 1 000 omvandlade tjänster fördetta ändamål.Vänsterpartiet avslår regeringens förslag eller hugskottom att införa en studiemedelstrappa. Detta förslag står istrid med vår uppfattning om grunderna för akademiskutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1983:1092) om reglemente förAllmänna pensionsfonden som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fördelningen avlöntagarfondsmedlen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stiftelser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny struktur för kvalificeradutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsprogram förakademiskt ledarskap,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av vissalokalförsörjningsfrågor i ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetsdelen iresurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resultatrelateradefakultetsanslag,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsråden,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering av en nyuniversitetsstruktur i ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stiftelse för forskarutbildning ochprofilforskning vid mindre och medelstora högskolor,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsteknologi,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarutbildning på områden avbetydelse för näringslivet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en stiftelse för projektetInternationellt miljöuniversitet i ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en stiftelse för vidgadinternationell samverkan inom utbildning och forskning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EU:s fjärde ramprogram,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en stiftelse för kvalitetsinriktadekulturprojekt,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om social forskning ochtjänsteforskning,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om doktorander ochstudiefinansiering.