ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K66 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:TK3 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av slutbetänkande Tidpunkten för förslag om utgiftsområden ochutskottsindelningAtt ändra utskottsindelningen mitt under enmandatperiod kan medföra betydande svårigheter.Riksdagen borde därför , med sikte pågenomförande redan till nästa valperiod, anta förslag omindelning av statsbudgeten i utgiftsområden och föreslådärmed sammanhängande förändringar i riksdagensutskottsindelning.Riksdagsutredningens överväganden både beträffandeutgiftsområden och utskottsorganisation (se 1993/94:TK3 s.27 samt bilaga 1) utgör enligt min mening en tillräckliggrund för ett sådant förslag. Detta bör byggas på genom attlag- och justitieutskotten samt finans- och skatteutskottenslås samman.För att stärka miljöfrågorna borde ett särskiltmiljöutskott inrättas redan i början av nästa mandatperiod.Jordbruks-, skogs- samt fiskefrågor borde flyttas tillnäringsutskottet. En sådan ny utskottsorganisation medfärre utskott enligt ovan skulle underlätta för en framtidaminskning av antalet ledamöter i . Det skulleockså kunna frigöra en del riksdagsledamöter till förmån förbättre kontakt med väljarna.EU-nämndens och valprövningsnämndens storlek ochsammansättningDet är av yttersta vikt för demokratin att alla partier sompasserat fyraprocentsspärren till ärrepresenterade i utskott, nämnder, delegationer m.m. somsorterar under . Så bör enligt min mening gällaäven för valprövningsnämnden och . Vadbeträffar de sistnämnda borde antalet platser för samtligapartier som uppnått i val erhålla en ordinarie platsoch resterande platser fördelas proportionellt efter storlekupp till ett totalt antal av 15 platser. I händelse av att flerpartier än 15 tar plats i utökas antalet från 15 tilldet antal partier som uppnått i valet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att antar förslag om indelning avstatsbudgetens utgifts- områden och om utskottsindelning ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att antar förslag om EU-nämndens ochvalprövningsnämndens storlek och sammansättning ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02K67 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:TK3 Skrivelse från med överlämnande av slutbetänkande kommer -- vid händelse av ettmedlemskap i -- att få en utomordentligt väsentligfunktion som forum för information och samråd mellanregeringen och . Den kommer dock inte ha någonbeslutande funktion.Nämnden bör ha en representation för alla partier iriksdagen som uppnått i föregående val. Dettaför att alla i representerade partigrupper skall fålika möjligheter att följa den information som ges om sammansättning borde därför grundas påvalberedningsmodellen och inte på den s.k.utskottsmodellen. Detta var också vadGrundlagsutredningen inför EG med en bred majoritetförordade. Vi ser ingen anledning att här frångåutredningsmajoritetens förslag.Att vissa partigrupper skall kunna hållas utanförnämnden eller att de bara skall vara med som suppleantereller som suppleanter för suppleanterna är, inte minst motbakgrunden av nämndens vikt, oacceptabelt. Det skulle geriksdagens partigrupper helt olika arbetsförutsättningarinför EU.Vi vill också betona nödvändigheten av att en ska ha möjligheten att väga in olika fackutskotts merexpertbetonade synpunkter i olika ärenden. Nämnden börges möjligheter att inhämta yttranden från fackutskotten.Visserligen heter det i TK-förslaget att denna fråga skallutredas vidare, men vi anser att i detta avseenderedan borde ge sin princip- inställning till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att EU-nämndenssammansättning skall vara sådan att alla i riksdagenrepresenterade partier skall vara representerade medordinarie ledamot,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt att inhämtaolika riksdagsutskotts yttranden.
mot · GH02K68 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RFK3 Förvaltningskontorets förslag om svenska delegation I förvaltningskontorets förslag om Nordiska rådetssvenska delegation 1993/94:RFK3 föreslås attverksamheten vid delegationens kansli på visst sätt skallsammanföras med den inre riksdagsförvaltningen ochförläggas till internationella sekretariat.De bärande motiven som anförs för ett sådantarrangemang är möjligheten till ett effektivareresursutnyttjande och ökade möjligheter till politisksamordning.Ansvaret för verksamhetens budgetering ochgenomförande fördelas så att för det som benämnskärnverksamheten skall delegationen i praktiken ha kvarett odelat ansvar medan övrig och även viss gemensamverksamhet skall fullgöras genom det internationellasekretariatet på visst sätt.Med samma motivering som redovisas iförvaltningskontorets förslag kan det vara en klok åtgärd attpröva lämpligheten av att till det internationellasekretariatet, med i huvudsak samma konstruktion somföreslås för svenska delegation, knyta ävenövriga organ och delegationer inom som harinternationell verksamhet.En sådan analys bör omfatta bland annatutrikesutskottet, samt delegationerna till , ,, . Förvaltningsstyrelsen bör ges i uppdrag attgenomföra en sådan analys och lägga fram förslag tillriksdagen med anledning av denna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställsatt hos begärförslag till samordning av internationellaverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02K69 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RFK4 förvaltningskontors förslag till ersättningslag för ledamöter Förvaltningskontorets förslag innebär ändring bl.a. igällande regelsystem för s.k. inkomstgaranti till ledamötersom lämnar sitt uppdrag.Förslagen innefattar en längre gående samordningmellan utgående inkomstgaranti och sidoinkomster somden avgångne ledamoten uppbär. Detta torde varaprincipiellt invändningsfritt med hänsyn till det syfte sominkomstgarantin är avsedd att ha. En skärpt samordningmellan inkomstgaranti och sidoinkomster minskar riskenför ekonomisk överkompensation till ledamöter som efteravgången erhåller annat arbete.Därmed borde också motiven minska för att införaandra begränsningar i rätten till inkomstgaranti. I skrivelsenframläggs emellertid förslag också om sådanabegränsningar. har inkomstgaranti i förekommandefall (fyllda och sammanhängande tjänstgöring)utgått till . föreslås att inkomstgaranti endastskall utgå till den som varit ledamot om och som vid avgångenfyllt 40 men ej 50 år.Förslaget innefattar övergångsregler som gör det möjligtför dagens ledamöter att tillämpa de äldre bestämmelsernaom de avgår före fyllda . Tillämpningen avövergångsreglerna förutsätter dock att ledamoten redan vidhöstens val har fyllt och har minst sex månaderssammanhängande tjänstgöring.En konsekvens av övergångsbestämmelsernasutformning blir att villkoren för inkomstgaranti förändrasför vissa -- dock inte för alla -- av yngreledamöter, om de avgår före fyllda . Villkorenförsämras för alla yngre ledamöter som invaldes iriksdagsvalet , eftersom dessa inte kan uppvisa sex årssammanhängande tjänstgöring. Försämringen drabbarockså några ledamöter med flera mandatperioder bakomsig, eftersom dessa inte hunnit fylla 40 till höstens val.Det kan ifrågasättas om en avkortning av garantitidenslängd över huvud taget är motiverad när man på annat sätt --dvs. genom striktare samordning -- försäkrar sig om attnågon ''överkompensation'' inte skall kunna utgå tillpersoner som är unga nog för att vara attraktivapå arbetsmarknaden. Men framför allt är det betänkligt attunder löpande tid i uppdraget genomföra en så pass drastiskförsämring av villkoren för ett mindre antal ledamöter.När förändringar i villkoren för uppdraget somriksdagsledamot genomförs bör alla som då inneharuppdraget behandlas lika.När det nuvarande systemet med inkomstgarantiinfördes och ersatte tidigare ordning medvisstidspension gavs de som var ledamöter den 1 juli 1988rätt att vid sin avgång välja system.Övergångsreglerna bör även i detta fall ges en sådanutformning. Det innebär att den som var ledamot den 1 juli1994 ska kunna tillämpa de äldre bestämmelserna om de vidsin avgång har tjänstgjort sammanhängande i minst sex åroch uppnått . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att för den som varriksdagsledamot gäller bestämmelserna ilagen (1988:859) om ersättning m.m. till riksdagensledamöter innebärande att garanti kan utgå längst tillingången av den månad då ledamoten fyller .
mot · GH02K70 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RFK4 förvaltningskontors förslag till ersättningslag för ledamöter Rätten till ålderspension i det nya pensionssystemet förallmänheten baseras på livsinkomsten. man skallbetala en avgift baserad på inkomsten upp till en viss nivåvarje år för att sedan få ut motsvarande i pension efteruppnådd pensionsålder.Förslaget till ålderspension i RFK4 avviker från denprincipen på en punkt. Riksdagsledamot kommer att ha rätttill ålderspension från endast om han/hon avgårvid uppnådda . Jag finner denna principsvårförståelig. Rätten till ålderspension borde baseras påantalet år som riksdagsledamot oavsett när underledamotens livstid tjänstgöringen ägt rum.I RFK4 finns också förslag till förändringar av den s.k.inkomstgarantin. Den princip som gäller chefer i statligtägda företag är att avgångsvederlag kan betalas ut medmaximalt två årslöner. Jag anser att denna tidsbegränsningäven bör gälla riksdagsledamöter som vid avgången ej fyllt50 år.Följande ändringar bör vidtagas:8 kap. 1 § ändras enligt följande:För rätt till ålderspension fordras att ledamoten fullgjortminst sex riksdagsår.13 kap. 3 § ändras enligt följande:För den som varit ledamot kortare sammanhängande tidän gäller inkomstgarantin . För den ledamot somlämnar efter en sammanhängande tid av minst sexår gäller inkomstgarantin om ledamoten inteuppnått , till ingången av den månad dåledamoten fyller om ledamoten uppnått . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i riksdagensförvaltningskontors förslag till ersättningslag i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GH02K71 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RFK4 förvaltningskontors förslag till ersättningslag för ledamöter Förvaltningskontorets förslag till ny ersättningslag förriksdagens ledamöter innebär att tolvårsregeln för helålderspension bibehålles. Detta kommer att få olyckligakonsekvenser för de riksdagsledamöter som tillträtt sittuppdrag vid mandatperiodens början 1991.Eftersom med stor sannolikhet kommer attbesluta om fyraåriga mandatperioder innebär detta ipraktiken att det för dessa riksdagsledamöter krävs attledamoten fullgjort för att kunna erhålla helålderspension (en treårig och tre fyraårigamandatperioder). För att stimulera en önskvärd förnyelseav bör en övergångsbestämmelse införas sominnebär att de ledamöter som valdes in i vidmandatperiodens början 1991 får erhålla hel ålders- ellersjukpension . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att införa enövergångsbestämmelse i ersättningslagen för riksdagensledamöter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02K74 · 1994-05-05 00:00:00 — med anledning av förs. 1993/94:RFK4 förvaltningskontors förslag till ersättningslag för ledamöter Förslaget innehåller bland annat en inkomstgaranti somavses att utbetalas till ledamöter som ej erhåller mandatunder nästa period.Det är anmärkningsvärt att inkomstgarantin ej utgörs aven lönegrundande ersättning. Den är ej ATP-grundande.Med nuvarande arbetsmarknadsläge är det angeläget attinkomstgarantin ändras så att den räknas som lön och gerrätt till övriga sociala ersättningar.Inkomstgarantin bör kunna tas ut av ledamot under helakommande mandatperiod till ett maximibelopp somangivits i förslaget. Det bör vara valfritt för ledamotenunder vilken period som en inkomstgaranti uttages. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att inkomstgarantin skall vara en lön och kunna tasunder vid valfri tid under hel kommandemandatperiod med det totalbelopp som angivits i förslaget.
mot · GH02Kr14 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94: 240 Statlig garanti för anordnande av i Jag delar inte regeringens bedömning att de positivaeffekterna av i /Åre år 2002är så goda för landet i dess helhet att jag är beredd attmedverka till en statsgaranti på åtminstone 3 000 miljonerkronor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om statlig garanti i .
mot · GH02Kr15 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:240 Statlig garanti för anordnande av i I regeringens proposition föreslås att staten skall iklädasig ekonomiskt ansvar för högst förett olympiskt vinterspel i / Åre. Detstatsfinansiella underskottet beräknas till 3 miljarderkronor. RRV menar att spelen ur statsfinansiell synpunktkan gå med ett underskott i intervallet 2 400--7 000 miljonerkronor.Det är lätt att bländas av ett olympiskt spel, speciellt omman är sportintresserad. anser att det ärmycket viktigt att avväga de ekonomiska insatser sombehövs mot långsiktiga ekonomiska vinster i form avlångsiktigt bättre sysselsättning. Med de stora statligatillskott som kan behövas är det högst troligt att dessapengar skulle få en långsiktigt bättre effekt i andra formerav regionalpolitiska och infrastrukturella satsningar.All erfarenhet visar att det är svårt att hålla de kalkylersom görs i samband med . En färskundersökning från visar att kan ge engigantisk baksmälla. Budgeten låg från början på 1,4miljarder kronor men har stigit till 7,4 miljarder kronor.Nu skall man inte dra för stora slutsatser redan, men detborde vara en tankeställare även för riksdagen.En utvärdering bör göras av vilken betydelse iLillehammer haft för dess region innan Sverigeöverhuvudtaget funderar på att på nytt lämna in en ansökanom att få ha OS.Riskerna för skattebetalarna är större än tidigareeftersom osäkerheten om finansieringen och kostnadernaökar. Ett av problemen med finansieringen är att TV-intäkterna är över hälften av de beräknade inkomsterna.Vänsterpartiet avslår därför regeringens förslag om statliggaranti för anordnande av i år2002.Vänsterpartiets negativa syn på ochandra hårt kommersialiserade idrottstävlingar är inte ettuttryck för idrottsfientlighet -- tvärtom är det ett försvar föridrotten som idé. Vårt ställningstagande grundar sig påomsorg om den sociala funktion idrottsrörelsen har, därsamvaro, gemenskap, kamratskap och vänskap är centralabegrepp. Ett sunt idrottande är dessutom en tillgång ifolkhälsoarbetet.Det allra bästa vore om man kunde lägga vinter- till samma plats varje . Ur ekonomisksynpunkt är det vansinnigt att bygga upp så storaanläggningar för fjorton dagars tävlingar.Om skall vara arrangör för måstedet ske utifrån nya utgångspunkter. Två vägar är möjliga:1. permanentas till en plats, där deltagandenationer bidrar till spelens ekonomi. En eller fleranationer är arrangörer och redan befintliga anläggningaranvänds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om statlig garantiför anordnande av i .
mot · GH02Kr16 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:240 Statlig garanti för anordnande av i I propositionen föreslås att bemyndigarregeringen att utifrån redovisade förutsättningar utställa enstatlig ekonomisk garanti för genomförande av i och Åre kommuner år2002.Garantibeloppet för spelen föreslås omfatta utgifter omhögst 5.645 miljoner kronor.Efter hänsynstagande till uppskattningar av diversepositiva effekter beräknas den statsfinansiella kostnaden tillsammanlagt drygt 3.000 miljoner kronor.Det framgår inte av propositionen vilka kostnader deberörda kommunerna kommer att ikläda sig förmarknadsföring och genomförande av spelen. Inte hellerframgår det hur ett större underskott skall finansieras ellerhur anläggningarna skall användas efter det att spelenavslutats.Engångssatsningar av denna karaktär kan sannolikt haen kortsiktig positiv effekt för den berörda regionen.Erfarenheterna pekar emellertid entydigt på attkostnaderna brukar bli betydligt högre än beräknat. Detvore därför önskvärt att ett beslut föregicks av en merdjupgående analys också av hur långsiktigt positiva effekterskall kunna uppnås.Sedan propositionen överlämnades till , hardet allt tydligare visat sig att riksdagsmajoriteten harbetydande svårigheter att iaktta återhållsamhet med statensutgifter.I det statsfinansiella läge som kan väntas vara för handenunder överskådlig tid anser vi det därför ytterst tveksamt attstaten engagerar sig i ett projekt av denna karaktär utan attdet föreligger en analys av hur en investering i olympiskavinterspel skall kunna ge långsiktigt positiva effekter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av hur en statliginvestering i skall kunna få långsiktigtpositiva effekter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en sådan utredning börföreligga innan beslutar om statlig garanti föranordnande av .
mot · GH02N41 · 1994-05-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:216 Ombildning av Regeringen har lyckats åstadkomma en propositionom framtid. Det har tagit att hanteradenna fråga i . Frågan om en förändring avLandshypoteks organisation har längediskuterats och utretts i flera omgångar. har tvåförslag till ombildning av förelegat. Det enaförslaget, den s.k. föreningslösningen, har flertalet avhypoteksföreningarna stått bakom. Det förslaget har ocksåsannolikt starkt påverkats av LRF. Det andra förslaget harpresenterats av ledningen för Hypoteksbanken och innebäratt banken omvandlas till aktiebolag. Det förslaget hartillstyrkts av och Finansinspektionen.Den hittillsvarande hanteringen av denna fråga visar påatt stor oenighet förelegat i . Det verkar nusom om de krafter som står bakom den s.k.föreningslösningen vunnit denna kamp. Därmed tillgodoserdetta förslag de önskemål som LRF har.Enligt min mening präglas propositionen av denna någotknaggliga hantering av frågan. Det slutresultat sompresenteras har karaktären av ett hastverk -- trots den långahanteringstiden. Jag anser därför att propositionen måsteavslås i det skick den nu har. Frågan måste ytterligarebearbetas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:216.
mot · GH02Sf48 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:156 Vissa förändringar i studiestödssystemet Vi tar i denna motion upp vuxenstudier vidfolkhögskolor. Enligt propositionen kommer studerande ikommunal och statlig vuxenutbildning som inte bedriverstudier på heltid att få beloppet för studiemedel (särskiltvuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd förarbetslösa) avpassat i förhållande till studiernas omfattningunder terminen. Studerande vid folkhögskolor däremotfinns inte med i förslaget. Vi anser att det inte ärstudieformen eller vilken som är huvudman förutbildningen som skall vara avgörande om studiemedel kanutgå eller ej. Folkhögskolestuderande bör därför enligt våruppfattning även omfattas av lika möjligheter till stöd somföreslås för andra vuxenstuderande.Även när det gäller tvåterminsregeln uppstår problemvad gäller det särskilda studiestödet (SVUXA) för vuxna.Riksdagen har tidigare beslutat att SVUXA skulle kunnabeviljas för utbildning på gymnasienivå. Förordningen somregeringen därefter utfärdade kom att innehålla möjlighetatt söka SVUXA för studier vid tvåårig kurs men endastunder två terminer. T.ex. kan en arbetslösfolkhögskolestuderande, på grund av en särskildövergångsregel, uppbära stöd ht 1993, vt 1994 och ht 1994men inte den sista terminen 1995. Enligt vår mening bordestudiemedlen utgå för fyra terminer, då den studerandeannars kan tvingas att avsluta sina studier och därmed ejheller erhålla allmän behörighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studier vid folkhögskolor.
mot · GH02Sf50 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:156 Vissa förändringar i studiestödssystemet Ny demokrati har i motioner presenterat förslag omförändringar i studiestödssystemet. Bl a har föreslagits ettsamordnat vuxenstudiestöd. Av propositionen framgår attstudiestödssystemet kommer att utredas. Ett nytt systemmåste vara stabilt och inge förtroende. Det finns därföringen anledning att nu binda sig för förändringar som kanbli föremål för omprövning. Propositionen måste alltsåavslås. Med hänvisning till den anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:156.
mot · GH02Sf51 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:156 Vissa förändringar i studiestödssystemet I regeringens proposition, 1993/94:156 Vissaförändringar i studiestödssystemet, föreslår regeringen attett första steg i utvecklingen av studiestödet görs.Regeringen redovisar även vissa utgångspunkter för enfortsatt parlamentarisk beredning.Vid reformeringen och utvecklingen av ett även så passbegränsat system som studiestödssystemet finns det mångaaspekter man måste ta hänsyn till. Bland annat måste man,precis som regeringen skriver, se över och ta hänsyn till hurolika trygghetssystem samspelar med studiestödssystmet.Idag faller studenterna mellan två stolar ochdet finns ett behov av att se över studenternas totala socialasituation. Till exempel måste ett samspel mellanutbildningspolitiken och familjepolitiken göra det möjligtatt kombinera studier och familj.Regeringen föreslår att studiebidraget anpassas tillstudieresultaten och att den som inte uppnår fulltstudieresultat ges möjlighet att komplettera med studielån.Regeringen skriver dock att utformningen avprestationskraven för rätt till studiestöd bör behandlas i detfortsatta arbetet. Den flexibilitet som finns i det delvis nyastudiestödssytemet bör utnyttjas i den fortsattautvecklingen av studiestödet. Man bör under en begränsadtid kunna tillåta större förseningar och gestudenterna möjlighet att med hjälp av en högre andel lånkomma igen efter en misslyckad termin.Precis som regeringen skriver i propositionen är detviktigt att effekterna av den nya studieresultatsprövningenkontinuerligt följs upp. Speciellt angeläget är att bevaka attutbildningens kvalitet inte försämras och hur det nyasystemet samverkar med resurstilldelningssystemet.En av de faktorer som mest avskräcker från högrestudier har visat sig vara en hög studieskuld. Man kan därförbefara att den orimligt höga skuldsättning studielånen idagofta medför leder till att många avstår från studier. Denhöga skulden leder också till att många studenter ger upphoppet och inte räknar med att betala tillbaka sina skulder.Detta urholkar förtroendet för systemet och undergräverkänslan av personligt ansvar för sina skulder. Ett av deviktigaste målen för en fortsatt reformering avstudiestödssystemet måste därför vara att minska denindividuella skuldsättningen. Med hänsvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att se över och tahänsyn till hur olika trygghetssystem samspelar medstudiestödssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den flexibilitet som det delvisnya studiestödssystemet ger möjlighet till utnyttjas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en minskad individuellskuldsättning bör vara ett av huvudmålen för en fortsattreformering av studiestödssystemet.