mot · GH02A470 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningSkärgården är en av vårt lands största tillgångar. Arbetetför att skapa drägliga villkor och förutsättningar förmänniskor som vill bo, arbeta och verka i skärgården måstefortsätta. Politiska beslut kan medverka till att stimuleraökad kreativitet, fler enskilda initiativ och lokalmobilisering av resurser. Att bo i skärgård är verkligen attbo i glesbygd. En levande skärgård är ett måste om helaSverige ska leva!Politiker, myndigheter och enskilda har ett ansvar för attskärgårdens unika miljöer bevaras och att djurlivet skyddasbåde på land och till sjöss.Släpp företagandet loss!I alla tider har skärgårdsborna tvingats vara initiativrikaoch driftiga för att överleva. Fiske och jordbruk har varitbasnäringar, men ofta i kombination med andra sysslor. Ettlivskraftigt fiske och skärgårdsjordbruk är fortfarande enviktig förutsättning för en levande skärgård, även ombetydelsen växlar mellan olika områden. Vid sidan av dessanäringar är annat småföretagande det viktigaste medlet atthålla bygden levande. Småföretag ger befolkningen serviceoch arbetstillfällen. Den anpassningsförmåga som utmärkerde små företagen måste tas till vara på ett ännu bättre sätt.Varje steg som tas mot ett bättre småföretagarklimatinnebär ökade möjligheter för en levandeskärgård. Onödig byråkrati och fördyrande regler måsteomedelbart avvecklas.Att regeringen nu föreslår en rad åtgärder för attförbättra småföretagarklimatet, bl.a.riskkapitalförsörjning, är positivt. Detta kommer attförbättra småföretagens möjligheter att verka även iskärgårdsområdena.Andelen förvärvsarbetande i bl.a. Stockholms skärgårdär totalt räknat lägre än i riket i övrigt. Särskilt låg ärförvärvsfrekvensen för kvinnor. Detta bör ges särskilduppmärksamhet.FastighetstaxeringenEtt ännu olöst problem för många bofasta skärgårdsborär fastighetstaxeringens konsekvenser. Många ägare avattraktiva skärgårdsfastigheter har under hela sitt liv bottoch verkat i skärgården och försörjt sig av fiske ochjordbruk eller annat småföretagande. Plötsligt har derasfastigheter värderats till mångmiljonbelopp och ägarna fårmycket höga boendekostnader, som kan göra det svårt attbo kvar i skärgården. Det är därför mycket angeläget attregeringen särskilt beaktar detta problem i samband medöversyn av fastighetstaxering och fastighetsskatt.JordbrukJordbruket står inför stora förändringar. Ett avregleratjordbruk och en generell arealersättning ger jordbruket ikustnära områden en verklig möjlighet att hålla landskapetöppet och bygden levande.Skärgårdsområdena med sina skogar, ängar ochhagmarker är extra känsliga för ingrepp. Skogs- ochjordbruk måste i dessa områden bedrivas varsamt och medbeaktande av att dess viktigaste produkter ofta ärNaturvårdsersättning, bl.a. NOLA-bidrag(naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet) är viktigasatsningar för att stödja miljövården.Välfärd och valfrihetSkärgårdsbefolkningen har samma rätt till social välfärdoch omsorg som människor på fastlandet. Byråkrati får intehindra okonventionella lösningar som passarskärgårdsbefolkningens behov och önskemål.Äldre skärgårdsbor bör kunna bo kvar så länge sommöjligt på sin hemö. Vintervistelse på ålderdomshem kanvara en bra lösning för dem som så önskar.Tillgången på låg- och mellanstadieskolor i skärgårdenär av väsentlig betydelse. Föräldrar skall inte behöva kännaoro för att deras barn inte skall kunna ha tillgång till lämpligskola om de väljer att bo i skärgården.Ålägganden enligt socialtjänstlagenKommuner med många fritidsboende har under mångaår haft stora ekonomiska problem. Detta gäller särskiltskärsgårdskommuner som också av andra skäl har en svårekonomisk situation. Skärgårdskommunerna får t.ex. interegionalpolitiskt stöd på samma villkor som andraglesbygdsområden.Ett allvarligt problem för många skärgårdskommuner äratt de tvingas betala t.ex. hemtjänst också för de människorsom inte är skrivna i kommunen utan bara bor där undernågra sommarmånader. Dessa människor betalar inte skatti kommunen. Sedan fastighetsskatten försvann sominkomstkälla utgör fritidsfastigheterna en ekonomiskbelastning för skärgårdskommunerna genom lagregleradservice, t.ex. brandförsvar.Självfallet ska även äldre och handikappade människorha möjlighet att vara i sina fritidshus när de så önskar.Rimligt är dock att deras hemkommun, dvs. denkommun de är skrivna i, betalar för den eventuella servicesom då krävs. Skärgårdskommunerna bör inte tvingas ståför denna kostnad.Det finns också en risk att kommuner med ekonomiskaproblem utnyttjar andra kommuner genom att sända sinaäldre och handikappade dit över sommaren.Skälet till att detta problem uppstått är att en människas''vistelseort'' bestämmer vilken kommun som ska stå föreventuell hemtjänst. Var hon eller han är skriven är alltsåinte avgörande.Just nu arbetar den statliga socialtjänstkommittén medatt se över socialtjänstlagen. Vi anser att det vore rimligt attspeciell uppmärksamhet riktas mot frågor som rörvistelsebegreppet i socialtjänstlagen och då särskilt till detproblem som behandlats ovan.TurismBehov av rekreation och vila gör att många människorsöker sig till skärgården. Dess skönhet och rogivandeatmosfär gör skärgården attraktiv för turister från såvälSverige som andra länder.Många kustkommuner är oerhört beroende av turismoch sommargäster. För det lokala näringslivet ärsommarmånadernas verksamhet avgörande för resten avåret. Underlag för livsmedelsaffärer, bensinstationer ochandra serviceföretag finns tack vare många fritidsboende.För många av dem som lever och arbetar i kustområdenakan turistnäringen utgöra ett viktigt komplement till annansysselsättning. Turistanläggningar bör inte drivas avkommuner utan av privata företag, organisationer eller påentreprenad av enskilda företagare. Anläggningar som påett eller annat sätt är skattesubventionerade skall intekunna konkurrera ut privata intressenter.Den speciella skärgårdsmiljön har lockatkonstnärer och kulturskapare. I det moderna skärgårdslivetmåste inslag av hemslöjd, musik, hantverk och gamlabrukningsmetoder tas till vara. Hembygds- ochslöjdföreningar har en viktig funktion som kulturbärare.Likvärdig service -- även för kustbornaGoda post- och telekommunikationer är absolutnödvändiga för skärgårdens innevånare. En mycken litendel, , av alla svenska hushåll saknar , men av dessa finns många iskärgårdsområdena. I takt med att telekommunikationernaförbättras skapas nya möjligheter för näringsverksamhet pådistans från kunder och uppdragsgivare. Detta är bra.Postverket däremot aviserar en kraftig försämring, vilket äroacceptabelt.Det går att finna lösningar med hjälp av fantasi och godvilja. Samverkan mellan post, andra myndigheter och verk,företag och kommuner där man drar nytta av varandraskompetens, lokaler och transportmedel bör övervägas därförutsättningar finns. En lanthandel kan mycket väl varaknutpunkt för olika typer av service, t.ex. post, apotek ochbankverksamhet.Genom utbyggnad av telekommunikationer kanföretagande och boende i glesbygd och skärgård få nyabättre förutsättningar. Utbyggnad av AXE-systemet måsteomedelbart påbörjas även i dessa områden. Borttagandetav mindre lönsamma telefonautomater i skärgården är enallvarlig försämring av servicen på de små orterna --telefoner kan rädda liv. Viktigt är också att det finnsnödtelefoner i skärgården.SjöfartTransporter till sjöss är ett relativt miljöanpassat,energisnålt och säkert sätt att frakta människor och gods.Det finns dock mycket att göra för att ytterligare förbättrasjöfartens miljövänlighet, säkerhet och effektivitet.För att trygga kusttillsyn och säkerhet är det viktigt attkustbevakning, sjöpolis och lots- och fyrverksamheten hållspå en rimlig nivå. Bemannade utsjöplatser bevaras t.ex.enligt den modell för samverkan som används för SvenskaHögarna i kommun.Hårdare tag mot farligt gods i hamnarInte sällan begås brott mot bestämmelserna för hurmiljöfarligt gods skall hanteras i hamn, eller transporterastill sjöss. De som inte respekterar reglerna bör få merkännbara påföljder. ,sjöfartsinspektionen, tullen och länstrafikgrupperna börförstärkas så att fler ''flygande'' kontroller kan göras.När uppgifter om fartygslasterna saknas kan följdernavid en ev olycka bli katastrofala. Räddningspersonalensmöjlighet att göra en effektiv insats minskar somde kan utsätta sig för stora risker.Detta är ett problem som bör uppmärksammas avlänsstyrelser och andra berörda myndigheter.Oljetransporter i skärgården -- ett ständigt hotVärldens tankerflotta består till oroväckande stor del avomoderna och föråldrade fartyg som utgör en ständig faraför den miljön. Vid en oljeolycka blirkonsekvenserna för havet och djurlivet katastrofala ochkostnaderna för saneringsarbetet uppgår tillmångmiljonbelopp. Säkerhetskraven regleras till stor del avinternationella avtal, men detta hindrar inte från attgå vidare och ställa högre krav på fartyg som trafikerarsvenska vatten och anlöper svenska hamnar.Kemikalieprodukter skall numera transporteras i fartygmed dubbelskrov, samma krav borde självfallet även gällafartyg som skall frakta petroleumprodukter. börverka för att samtliga inför liknande regler.Många transporter skulle inte behöva gå genomskärgårdens känsligaste delar. Genom att flytta ut visshamnverksamhet till och skulle dekänsligaste områdena i inte beröras avdetta problem. Dessutom skulle antalet tunga transportergenom reduceras. Vidare minskarbehovet av att öppna någon ny farled och projektet medRödkobbsleden kan läggas ner. Möjligheten att byggarörledningar för oljetransporter bör prövas.Färjetrafiken kommer sannolikt att öka i Östersjönunder genom ökad turism och handel medgrannländerna i öst. Detta kommer att ha stor betydelse förkommunerna längs hela , bland vilka mångahar vänorter i öst.Vi är självfallet mycket positiva till ökat utbyte ochkontakt med våra grannländer. Vi vill erinra omatt det är angeläget att vi kommer överens om att anpassatransportsystemen till vad miljön tål. Beträffandefärjetrafiken är utsläppen alldeles för stora.Luftföroreningar och buller måste radikalt minskas.Svavelhalten i bunkeroljorna måste sänkas till samma nivåsom tillåts på land. Rökgasrening ska vara lagfäst.Obligatorisk miljödeklaration av bottenfärger skallomgående införas.NaturskyddsfondPrincipen ''förorenaren betalar'' skall givetvis även gällai skärgården. En möjlighet är att inrätta en naturskyddsfondsom finansieras med passageraravgifter. Fonden kanexempelvis förvaltas av en från rederierna friståendestyrelse sammansatt av företrädare förskärgårdskommunerna, miljöorganisationerna,etc.Fondens medel skall kunna användas för t.ex.återställande av skadade stränder, forskning och insatser förlevande skärgård.Regionalpolitiskt stödMerparten av det statliga regionala stödet riktar sig idagtill skogslänen. Situationen i skogslänen kan jämföras medden i där ungefär 5 000 personer borpå öar utan fast förbindelse, lika många som i en delstödberättigade glesbygdskommuner. Därför finns detanledning att justera reglerna för regionalpolitiskt stöd såatt det även kommer skärgården till godo.Vår förhoppning är att skärgårdsutredningen noggrantbelyser de särskilda frågor som vi här berört beträffandeförutsättningarna för en levande skärgård.Den statliga glesbygdsmyndigheten utarbetar nu ettnationellt program med bred inriktning för skärgårdensutveckling i vid bemärkelse. I detta arbete är aktiva ochintresserade skärgårdsbor engagerade, bl.a. genomSkärgårdarnas , vilket garanterar ettverklighetsförankrat resultat och en bra grund för offensivabeslut.Vår förhoppning är också att skärgårdsutredningennoggrant belyser de särskilda frågor som vi här berörtbeträffande förutsättningarna för en levande skärgård. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen avsmåföretagarvänlig politik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnornassysselsättningssituation i skärgården,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avfastighetstaxeringen i skärgården,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fullgodsamhällsservice i skärgården,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad säkerhet vid sjötransporterav farligt gods,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering avhamnverksamhet från hamn,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskning av luftföroreningarfrån sjöfarten,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minskning av svavelhalten ibunkerolja,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ennaturvårdsfond,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det regionalpolitiska stödet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vistelsebegreppet isocialtjänstlagen.4