ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02A206 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetslösheten är rekordhög och ingen minskning anasännu. Särskilt hårt har arbetslösheten slagit mot ungdomar.I dagsläget är uppemot var fjärde ungdom utanför ordinariearbetsmarknad.Den politiska ambitionen är förstås att i första handskapa en ekonomi där fasta jobb blir verklighet utan olikaformer av stödåtgärder. I andra hand ska naturligtvis de sominte får dylika jobb erbjudas olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder eller utbildning.Tyvärr har inte dessa åtgärder eller det s.k.ungdomspraktiksystemet inneburit att alla ungdomar sominte har ett jobb på den ordinarie arbetsmarknaden harkommit in i aktiva åtgärder eller utbildning. Omfattningenhar helt enkelt varit för liten och övergångsperioder mellanolika åtgärder ofta blivit längre än väntat och nödvändigt.Under tiden man befunnit sig i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder har ungdomar rätt till det s.k. utbildningsbidraget(f.n. 239:-/dag). då man inte befinner sig iåtgärder har man emellertid inte rätt till något annat stödän arbetslöshetskassa. Flertalet av dessa ungdomar kommerdock aldrig i fråga för ersättning från dylik kassa då de inteuppfyller kravet på att ha arbetat erforderlig tid. Förpersoner finns då ett stödsystem som innebäratt man har rätt till kontant arbetsmarknadsstöd. Detta stödfinns inte för ungdomar i åldern . Dessaungdomar är helt hänvisade till stöd enligt socialtjänstlageneller föräldrarnas stöd.Denna grupp har uppnått myndighetsålder och borde harätt till en egen självständig ekonomi, utan en förnedrandebehovsprövning där kommuner i ekonomiska trångmål oftamed emfas hävdar att ungdomar kan bo kvar hemma ochklara sig med föräldrarnas ekonomi.Riksdagen borde därför med anledning av vad som ovananförts ge regeringen i uppdrag att återkomma till riksdagenmed förslag om att KAS ska ges även till ungdomar mellan18 och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kontant arbetsmarknadsstöd.
mot · GH02A208 · 1994-01-25 00:00:00 — I dagens läge med en exceptionellt hög öppenarbetslöshet måste arbetsmarknadspolitiken ständigtförnyas och utvecklas. Vi måste ställa oss frågan, bedrivsrätt arbetsmarknadspolitik? Kan vi komma på några nyagrepp för att pressa den öppna arbetslösheten? Äråtgärderna anpassade efter de behov som finns i samhället?och så vidare.Den grupp av människor som har det allra svårast påarbetsmarknaden är våra ungdomar. I december 1993var 93 000 ungdomar öppet arbetslösa. Detmotsvarar av befolkningen i denna åldersgrupp.Regeringen har gjort mycket för att pressa ner den öppnaarbetslösheten bland ungdomar. Ungdomspraktiken är detbästa exemplet på detta. Ökade satsningar påutbildningsplatser både inom gymnasial och eftergymnasialutbildning är också goda exempel på åtgärder för attsysselsätta ungdomar som regeringen satsat på.Det finns dock alltid en liten grupp av ungdomar sominte kan eller vill vidareutbilda sig eller som kanske inteplatsar helt i ungdomspraktiken. finns det mångauppgifter i samhället som behöver utföras men som ingenhinner med eller tänker på. Ett område där det finns mycketatt göra är sjukvården och äldreomsorgen. Jag tänker ej påden rent medicinska eller vårdmässiga delen, dessa fungeraralldeles utmärkt. Däremot är den sociala kontakten mellanpersonalen och patienten/den äldre ofta eftersatt. Hurgärna än den ordinarie personalen skulle vilja utöka sinamedmänskliga kontakter med patienten genomsamtal/kompisskap så finns ej tiden. Man måste ständigtrusa till andra arbetsuppgifter.Här borde det finnas plats för vad jag skulle vilja kallasjukvårdsvolontärer eller medmänniskor. Det kan vara deungdomar som ej vill gå på någon utbildning men som harett brinnande intresse för att umgås med och hjälpamänniskor. Ungdomarna skulle kunna vara en god resursinom vård och omsorg när det gäller att prata med de gamlaeller sjuka, att dricka kaffe tillsammans och umgås på andrasätt.Enligt min mening skulle en ny arbetsmarknadspolitiskåtgärd benämnd ''sjukvårdsvolontär/medmänniska'' varaoerhört betydelsefullt för unga arbetslösa, äldre, sjuka m.fl.Ersättning skulle kunna utgå på samma sätt som vidungdomspraktik, dvs. med A-kassa eller med KAS för desom ej är kvalificerade för A-kassa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''sjukvårdsvolontär'' som en nyarbetsmarknadspolitisk åtgärd.
mot · GH02A211 · 1994-01-25 00:00:00 — har tidigare beslutat att de s.k.arbetslivsfonderna skall vara avvecklade från och med den1 . Bidragsgivningen till olika åtgärder kan, omspeciella skäl föreligger, fortsätta till och med utgången avdet . De medel som kvarstår kommeratt användas med inriktning på bland annat uppföljning,utvärdering och kunskapsspridning.Vid utgången av 1993 fanns sammanlagt kvar i den centrala fonden, respektivelänsfonderna.Mot bakgrund av dagens statsfinansiella läge, är detenligt min mening inte försvarbart att använda ett sådantbelopp till detta ändamål. Här finns med andra ord enbetydande möjlighet till en budgetförstärkning för staten.En mindre del bör dock användas för att avveckla fonderna.Således bör 5/6 av de medel som fanns i den centrala och deregionala arbetslivsfonderna återföras tillstaten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att fem sjättedelar av de medel somfanns i den centrala och de regionala arbetslivsfonderna den1 skall återföras till staten.
mot · GH02A212 · 1994-01-25 00:00:00 — Arbetslivsfondens verksamhet är utan tvekan den störstasamlade satsningen som någonsin gjorts för att förbättraarbetsmiljön. Totalt har nästan 9 miljarder beviljats till 15 941 arbetsplatsprogram (projekt) i landet. Ser vi tillVärmlands län har något över 600 arbetsgivare fått 366miljoner till olika arbetsmiljöförbättrande åtgärder.Listan över projekt med goda resultat kan göras lång.Ett byggnadsföretag i norra har trots denbesvärliga byggkonjunkturen ökat både sin orderingång ochsin lönsamhet. Genom en ny arbetsorganisation harfrånvaron minskat och trivseln ökat. Ett Karlstadsföretagsom fått bidrag har lyckats väl genom att arbeta medteamkänsla, samhörighet och samspel mellanavdelningarna. Man har särskilt satsat på kvinnornasutveckling och påverkansmöjligheter i förändringsarbetet.Under slutskedet av Arbetslivsfondens verksamhetkommer en stor del av arbetet att koncentreras tilluppföljning och kunskapsinsamling. Det gäller sedan attsprida dessa kunskaper och erfarenheter, och det kommerinte fonderna att kunna göra innan de avvecklats den 1 juli1995. Det vore ett stort resursslöseri om man inte utnyttjadedenna kunskap efter denna tidpunkt. Det är även viktigt attdenna kunskapsbank finns på regional nivå för att lättkunna utnyttjas. En möjlighet är att Utvecklingsfondernafår denna uppgift, men också andra lösningar bör prövas.Viktigt är att det regionala organ som får uppgiften ocksåtillförs resurser för att klara arbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning avArbetslivsfondens verksamhet.
mot · GH02A213 · 1994-01-25 00:00:00 — En sammanfattande redogörelse för Arbetslivsfondensuppbyggnad och uppgift samt dittillsvarande verksamhetlämnades budgetproposition (prop. 1992/93:100bil. 11, s. 24--26). Genom beslut av (bet. 1992/93:AU12, rskr. 1992/93:203) med anledning avförslagen i den nämnda propositionen gäller attArbetslivsfondens verksamhet -- liksom dessadministration -- skall avvecklas successivt med sluttidpunktden 1 juli 1995.Regeringen har genom särskilt beslut uppdragit åtCentrala arbetslivsfonden att ansvara för avvecklingen.Beslutet innebär att bidragsgivningen skall varaavslutad . Efter särskild prövning avCentrala arbetslivsfonden får bidrag dock beviljas därefterpå villkor att en uppföljning kan vara avslutad underavvecklingstiden. I uppdraget ingår bl.a. att successivtgenomföra nödvändiga uppsägningar av personalen.Avvecklingsarbetet skall avslutas med en rapport.Erfarenheterna från Arbetslivsfondens arbete är mycketgoda och har visat på imponerande resultat med godaeffektivitetsökningar inom skilda områden. Det gäller atttillvarata Arbetslivsfondens positiva resultat och dendokumenterade erfarenhet och kunskapsbas som finns atttillgå inom respektive län. En fortsatt regional verksamheti en eller annan form bör självfallet finnas. I samband medavvecklingen av den nuvarande administrativauppbyggnaden av Arbetslivsfonden med dess regionalaorgan bör initiativ tas till en uppbyggnad av rikstäckandeframtida lokala/regionala kunskapscentra i varje län. Isamband härmed uppkommer frågan hur och på vilket sätten framtida organisation skall finansieras. Det brådskarmed att tackla dessa frågor, inte minst hur och på vilket sättfinansieringen av en framtida organisation skall ske. Detfinns en rad andra praktiska frågor i samband därmed sombör tas initiativ till att få besvarade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag i frågan omden fortsatta regionala organisationen avkunskapsspridning m.m. inom arbetslivet,2. att hos regeringen begär att i sambanddärmed övervägs bl.a. uppbyggnad och inrättande avlokala/regionala kunskapscentra i hela landet,3. att hos regeringen begär att förslag tillfinansiering för en framtida lokal/regional organisationframläggs.
mot · GH02A217 · 1994-01-25 00:00:00 — Ingen regering har någonsin gjort större insatser motarbetslösheten än den nu sittande. Kreativiteten vad gällernya grepp har varit stor och arbetsmarknadsdepartementethar visat en mycket stor öppenhet gentemot nya uppslagfrån olika delar av landet. Intrycket är att manoförbehållsamt tar upp och prövar idéer för det angelägnaändamålet att bringa ner arbetslösheten. Jag vill peka på enmetod, hämtad från , att minska arbetslösheten.I arbetslöshetens har sopåkarna i i en ny debatt om arbetsdelning. Fyra vill dela påtre heltidsjobb så att alla får ledigt varje månad.Det innebär att tre jobb, tre löner och enarbetslöshetsersättning läggs i en pott som skall delas likapå fyra personer.I stöds renhållningsarbetarnas krav både avarbetsgivaren och av den politiska kommunledningen.Förslaget innebär att det skall genomföras på försök.Polisen, telefonister, bussförare, fabriksarbetare ärexempel på yrkesgrupper som vill följarenhållningsarbetarnas modell mot arbetslöshet.Metoden som måste anses vara effektiv när det gäller attbringa ner arbetslösheten bygger på två förutsättningar.Den ena att det finns en vilja från arbetstagarnas sida attbejaka metoden, den andra att metoden officiellt blirgodkänd. Om det gavs klartecken från riksdag och regering till attdetta bidrag till arbetslöshetens bekämpande kundetillämpas så finns det anledning att tro att idén som sådanskulle ha en inspirerande inverkan och åstadkomma enspridningseffekt.Inslaget av frivillighet är ett utslag av praktisk solidaritetarbetskamrater emellan. Det visar exemplet från Danmark.Den relativt obetydliga sänkningen av inkomsten uppvägsav en ökad livskvalitet. De formella hinder som eventuelltföreligger skulle om de undanröjdes öppna ytterligare enväg för bekämpandet av arbetslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till arbetsdelning ikampen mot arbetslösheten.
mot · GH02A219 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med beslutet om nedläggning av flygflottiljenF6 i fastslog att statsmakterna nogamåste följa utvecklingen och vidta dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som bedöms lämpliga isammanhanget (1992/93:AU3).För /94 har regeringen över anslaget''Regionala utvecklingsinsatser'' anvisat 8 miljoner kronortill . En del av detta anslag har avlänsstyrelsen fördelats till insatser i har mycket aktivt verkat för attlokalisera nya företag till kommunen för att i någon månkompensera det stora bortfall av arbetstillfällen somnedläggningen av innebär.I samband med förhandlingar med företagen, har detvisat sig att många har krav på teletjänster som endastAXE-systemet kan erbjuda.Utbyggnaden av AXE-systemet i är av Teliaplanerad till första halvåret 1996.En tidigareläggning av utbyggnaden till AXE-standardav cirka 250 linjer, vilket torde vara tillfyllest för att klaraefterfrågan från de framför allt tjänsteföretag som visatintresse för etablering i , kan för en kostnadav cirka 200.000 kronor.En sådan satsning, för att skapa goda förutsättningar förlångsiktigt stabila jobb i , torde ligga väl i linjemed det ansvar statsmakterna har i samband mednedläggningen av . En sådan satsning bör också kunnainrymmas i de arbetsmarknadspolitiska åtgärder somregeringen planerar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en satsning på AXE-tjänsterinom ramen för av regeringen planeradearbetsmarknadspolitiska satsningar i .
mot · GH02A220 · 1994-01-25 00:00:00 — De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är mycketomfattande i . De består dels av åtgärder i syfte attmotverka konjunktur- och strukturomvandlingseffekter,dels av åtgärder för att ge sysselsättning för personer medhandikapp.Omfattningen av de konjunkturberoende åtgärdernahar utökats kraftigt och är nu större ännågonsin. Tillsammans med åtgärderna för personer medhandikapp omfattas avarbetsmarknadspolitiken. Med en så stor del avarbetskraften i åtgärder uppkommer självklart en påverkanpå ordinarie arbetsmarknad. Risken förkonkurrenssnedvridning och därmed utslagning avordinarie arbetsplatser ökar.Felkonstruerade åtgärder riskerar störa den ordinariearbetsmarknaden och genom minskadnäringslivssysselsättning motverka sitt eget syfte.Den höga arbetslösheten medför att behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärder är stort och kommer såatt vara inom överskådlig tid. är de offentligafinanserna mycket ansträngda. Arbetslöshetens storlekbelastar de offentliga budgetarna och försvårar därigenomde besparingar som behöver göras. Det är därför angelägetatt de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utformas så attsysselsättningseffekten av varje satsad krona maximeras.Det kräver en inriktning mot enkla och mindrekostnadskrävande former av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och deras påverkan på den ordinariearbetsmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inriktningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör vara att ge mestamöjliga sysselsättning till minsta tänkbara kostnad.
mot · GH02A221 · 1994-01-25 00:00:00 — är den rekordstora arbetslösheten landetsi särklass största problem. Med fler än 600 000 människor () utanför den reguljära arbetsmarkanden, krävsomedelbara och kraftfulla insatser från samhällets sida föratt bryta den negativa trenden.Särskilt allvarlig och alarmerande är den mycket högaarbetslösheten bland unga människor. I t.ex. Gävleborgslän var den s.k. övertaligheten (arbetslösa eller iarbetsmarknadspolitiska åtgärder) bland 18--24-åringarna igenomsnitt . Alldeles för få i denna storagrupp får tillgång till utbildning. Sådan är situationeni och det är inte unikt på något sätt, det ärlikadant på många håll i Sverige.Någonting måste göras och det fort, annars riskerar viatt en stor del av en ungdomsgeneration bestående hamnarutanför den reguljära arbetsmarknaden.Våra förslag är följande:1. Nuvarande regler för utbildningsvikariatvitaliseras.Reglerna bör ändras så att arbetsgivare som anställerungdomar på ett utbildningsvikariat får förmånligare villkorän vad som gäller i dag.Åtgärden bör tidsbegränsas till i första hand utgången avår 1995.2. Introduktion i stället för praktikEtt system med ungdomsintroduktion bör införas.Arbetsgivare som anställer arbetslösa ungdomar får i rekryteringsstöd ochdärefter i rekryteringsstöd under ytterligare nio månader.Åtgärden bör tidsbegränsas till i första hand utgången av år1995. Vårt förslag bör övervägas som ett alternativ tillungdomspraktiken.3. Utbildning eller kontantstöd?Cirka 85 % av de arbetslösa ungdomarna i får någon form av kontantstöd. Om dessa går in i enutbildning som finansieras med utbildningsbidrag ellersärskilt vuxenstudiestöd får de av sitt kontantstöd i bidrag. Resterande del måstelånas. Detta medför att många avstår från möjligutbildning. Man anser sig inte ha råd. Därför måstestudiefinansieringen utformas så, att den stimulerar tillstudier och inte till passiv arbetslöshet och kontantstöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkreta förslag för attnedbringa den höga ungdomsarbetslösheten i .
mot · GH02A223 · 1994-01-25 00:00:00 — Den ensidiga inriktningen av den ekonomiska politikenpå inflationsbekämpning, regeringens övertro påmarknadskrafterna och regeringens bristandeverklighetsuppfattning har resulterat i den högstaarbetslöshet som vi har upplevt i Sverige.Denna situation slår oerhört hårt mot våra ungdomar.Nästan 20 % av de ungdomar som tillhör arbetskraften ärarbetslösa enligt vad man kan räkna fram av regeringensbudgetproposition eller av hela gruppen 18--. Hur många som finns ireguljär utbildning på grund av arbetsmarknadsläget kan vibara spekulera om. Vad vi vet är att en mycket stor del avvåra ungdomar befinner sig i en mycket svår situation somi slutänden kan innebära att de får stora svårigheter att iframtiden fylla en produktiv roll i vårt samhälle.Det är därför av största vikt att ungdomarna kommer iarbete eller blir föremål för aktiva arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Enligt regeringens egen redovisning har antaletungdomar i åtgärder minskat , somantalet arbetslösa ungdomar ökat . Detta är en alarmerande situation, som klart visar attdet inte räcker med arbetsmarknadspolitiska åtgärder, detkrävs också en aktiv politik för att skapa arbeten på denreguljära arbetsmarknaden.Riksdagen har beslutat att praktikanordnarna skallbetala ett finansieringsbidrag på under de första sex månadernaoch därefter behålla ungdomspraktikanten mot en avgift på3 under de nästkommande sexmånaderna.Vi motionärer från har tidigare fört fram hårdkritik mot de stora brister som finns i åtgärdenungdomspraktik, och vi vidhåller denna kritik. Meneftersom det finns en klar majoritet i för åtgärdenoch för regeringens liknöjdhet för sysselsättningsfrågornavill vi göra det bästa möjliga av situationen. Därför är detvår uppfattning att så många ungdomar som möjligt måstekomma i åtgärder. Ungdomspraktik är den i särklassvanligaste åtgärden och måste därför hållas på en högvolym. Detta är ändå bättre än destruktiv öppenarbetslöshet med passivt kontantstöd.Regeringen anger i budgetpropositionen att antaletungdomar som behöver få tillgång till ungdomspraktikkommer att uppgå till 90 000 i genomsnitt . Det är vår uppfattning attfinansieringsavgiften kommer att göra det mycket svårt attnå upp till denna nivå, kanske inte på privata sektorn -- därär fortfarande åtgärden billig arbetskraft i många fall -- meni den offentliga sektorn blir svårigheterna uppenbara.För den medelstora staden innebärfinansieringsavgiften en ökad kostnad på 1,2--1,4 miljonerkronor som belastar anslaget arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Kommunen tvingas att reducera antaletberedskapsarbeten eller sänka sina ambitioner att beredaungdomar praktikplats. I bägge fallen ökar den öppnaarbetslöshet som regeringen säger sig vilja undvika.Ett sätt att bibehålla eller kanske öka antaletpraktikanter på den offentliga sektorns arbetsplatser voreatt befria denna sektor från finansieringsavgiften. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringsavgift förungdomspraktikanter.
mot · GH02A224 · 1994-01-25 00:00:00 — vill att förordningen för arbetshjälpmedeländras så att begränsningen som säger att arbetstagare somfår lönebidrag, skyddat arbete eller utbildning i företagetinte kan få arbetsbiträdesbidrag (Förordning 1987:409). Vivill ha bort den klausulen av rättviseskäl så att ävenhandikappade kan få ta del av bidraget.Arbetsmarknadsstyrelsen har i en anslagsframställanbegärt att få ta bort detta förbehåll och anser inte att detbehöver föra med sig några större kostnader men fått avslagpå denna begäran.Vi vill också att begränsningen att lönebidraget ochbidrag till arbetsbiträde inte får överstiga den totalalönekostnaden slopas. Det finns ingen motsvarandebegränsning vid bidrag till arbetshjälpmedel i kombinationmed lönebidrag och då bör även denna begränsning tasbort.Vänsterpartiet vill också höja taket för bidrag tillarbetsbiträde. har krontaket på legat fast.Detta har medfört att det skett en urholkning av bidraget.Vi föreslår att bidraget fortsättningsvis knyts tillbasbeloppet och att det för kommande budgetår sätts till 2,5gånger ett basbelopp (/ år). Detta kommer attöka kostnaderna med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt begränsningen som avser bidrag till arbetsbiträde börslopas enligt vad i motionen anförts om handikappadesmöjlighet att få ett sådant bidrag,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt begränsningen om att lönebidrag och bidrag tillarbetsbiträde inte får överstiga den totala lönesumman börslopas,3. att till Arbetsbiträde för /95anslår utöver vad regeringen anslagit.
mot · GH02A225 · 1994-01-25 00:00:00 — Bosön är av central betydelse för idrottsrörelsensutbildningsverksamhet. Anläggningen har kommit att bliett centrum för såväl ledarutbildning som utbildning avtränare och aktiva. Bosön är också ett väsentligt centrumför friskvård genom att en rad idrotts- ochmotionsföreningar bedriver en omfattande verksamhet därsom har stor betydelse, inte minst för folkhälsan.Anläggningen är dock relativt gammal och hårt slitenoch i många avseenden omodern. Den behöverkompletteras för att bättre svara mot nutida krav både påkomfort och utrustning och lokaler för verksamhet.Riksidrottsförbundet har påbörjat arbetet, men behöverekonomiskt stöd för att kunna förverkliga det. Det ärangeläget att de påbörjade arbetena kan fortsätta utanavbrott och det vore dessutom ett sätt att skapa välkomnaarbetstillfällen i en bransch som är hårt drabbad avarbetslöshet.Vi anser att bör få garantier för attdet nu aktuella investeringsprogrammet för Bosön kanfärdigställas utan avbrott och att medel försysselsättningsskapande åtgärder anslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslå arbetsmarknadsmedelför att garantera investeringsprogrammet vidRiksidrottsförbundets anläggning Bosön.
mot · GH02A226 · 1994-01-25 00:00:00 — Det beslut som fattade omförändringar i arbetslöshetskassan var olyckligt. Detinnebar en ökad avgiftsbelastning på löntagarna samtidigtsom det skapades betydande osäkerhet omarbetslöshetsförsäkringens utformning i framtiden.Arbetslösheten har inte varit så hög som den ärför närvarande. Det är i den situationen utomordentligtolyckligt att regeringen skapat osäkerhet för de mångalångtidsarbetslösa. De förslag som utformats beträffandeförsäkringen kommer att drabba regioner medhög och permanent arbetslöshet i mycket stor utsträckning.Det skulle också drabba branscher som alltid har högrearbetslöshet än andra.Byggbranschen har under många decennier haft enarbetslöshet som varit mellan 1,5 och 4 gånger så hög somandra branscher. Byggnadsverksamhetens särskildakaraktär och organisation gör att fler inom branschendrabbas av arbetslöshet än inom t.ex. den fasta industrin.Dessutom har regeringen hävdat att det ska skapasstatliga arbetslöshetskassor som alternativ till de av fackligaorganisationer administrerade kassorna. Vi har emellertidinte kunnat utläsa några hållbara motiv för en sådanordning. Tvärtom anser vi att de nuvarande kassornafungerar mycket bra, och att de utgör en effektiv kontrollpå att rimliga arbetsvillkor upprätthålls påarbetsmarknaden samt att människor behandlas rättvist.Det är dessutom oklart i vilken utsträckning de statligaarbetslöshetskassorna kommer att belastas medegenavgifter i samma utsträckning som de fackligakassorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett skyndsamt förslagom arbetslöshetskassornas organisation och finansiering.