ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub631 · 1994-01-25 00:00:00 — Den lokala antagningen till högskolor och universitetinnebär att högskolorna själva kan formulera sina kriterierför urval till olika högskoleutbildningar.Bristande kännedom och intresse förfolkhögskoleutbildningarna har medfört att studier vidfolkhögskola nedvärderats vid intagningarna tillhögskoleutbildningarna vid många högskolor.Vid två högskolor tillmäts studieomdömet frånfolkhögskola inget som helst värde. De sökande placerasefter alla andra sökande.Vid flera andra översätts t.o.m. det högstastudieomdömet till gymnasieskolans genomsnittsbetyg. Ipraktiken innebär detta att folkhögskolestuderande stängsute från de attraktiva linjerna vid högskolorna.Folkhögskolan spelar en viktig roll i den kommunalavuxenutbildningen. Om engagerade och studiebegåvadeelever vid högskolorna diskrimineras vid intagningen tillhögskolorna skapas allvarliga problem för folkhögskolansframtida utveckling. En studerande vid folkhögskola somuppnått de högsta studieomdömena måste kunna jämställasmed en studerande vid gymnasium, som där uppnått högstabetyg.Vi menar att det därför är nödvändigt att riksdagenkraftfullt markerar att studerande vid folkhögskolor ska geslikvärdiga möjligheter som övriga studerande att få tillträdetill och konkurrera om platserna vid högskolor ochuniversitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdering av defolkhögskolestuderandes studieomdömen vid intagning tillhögskolor och universitet.
mot · GH02Ub632 · 1994-01-25 00:00:00 — En professur i glasteknologi Den svenska glasindustrin är koncentrerad tillöstra , som i dagligt tal kallas glasriket. Den har ettmycket stort nationellt intresse och måste så ha även iframtiden. Regionalt har glasindustrin mycket storbetydelse för sysselsättningen.Glasforskningen i dagGlafo är den nordiska glasindustrins forskningscenteroch den enda forskningen i som hardirekt internationell anknytning och betydelse när det gällerforskning inom hela glasområdet. Glafos huvudman ärStiftelsen som ägs av företag med varierandestorlek alltifrån små konstglasbruk till stora internationellakoncerner. Totalt är Glafos huvudmän 30 stycken. Nämnaskan , PLM Glas, ,Floatglas BA, ABB Fläkt Industri AB.Behovet av glasforskningNordisk glasindustri har ett stort behov avhögskoleutbildning och forskning inom glasteknologin. Förbranschen vore det lämpligt att en sådan utbildningomfattade t.ex. värme och ugnsteknik,högtemperaturkemi, mät-, styr- och reglerteknik, maskin-och produktionsteknik samt ekonomi. Vid iVäxjö har det skett en betydandeuppbyggnad av kompetens och utrustning inom de tekniskaoch naturvetenskapliga områdena. Ingenjörsutbildningarnaförlängs fr.o.m. /95 och blir 3-åriga. Ävenämnen som fysik, kemi och biologi utökas successivt tillnivån 40 eller 60 poäng. Den utökade ingenjörsutbildningenskapar förutsättningar för fler profileringskurser. Ettaktuellt område av lokalt och internationellt intresse ärmaterialkunskap, speciellt glasteknologi. i har under en följd av årbetydande kunskaper ackumulerats som endast till enmindre del kunnat utnyttjats vid undervisningen vidHögskolan i finns förutom ett flertal professurer vidhögskolor, universitet och institut storaglasforskningscentra inom koncernerna , StGobain och Schott. I är mycket stora med ca600 högutbildade forskare i ett eget utvecklingscentrum.Det finns även ett antal professurer inom glasområdet.Ett omfattande forskningsprojekt, ,pågår fram till slutet av 1994 och finansieras till med statliga medel. Detta projekt har under desenaste åren genererat kunskaper som borde kunnastimulera undervisningen och forskningen vid iVäxjö.I finns ingen professur i glasteknologi.Därför är det angeläget att en sådan tillskapas i sin rättamiljö i Glasriket.En satsning på en professur inom kunskapsområdetskulle väsentligt underlätta kunskapsöverföring genomnationella och internationella kurser i . Därigenomunderlättas även ett internationellt studentutbyte samtidigtsom svensk glasindustri tillförsäkras kontinuerligforskningsanknytning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en professur meddärtill hörande fasta forskningsresurser vidGlasforskningsinstitutet/Glafo i .
mot · GH02Ub633 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska jordbruksexporten är anmärkningsvärtoutvecklad. Produktutvecklingen är eftersatt. I sambandmed EU-inträdet kommer jordbruket att utsättas för enbetydande konkurrens.Samtidigt vet vi att ''ren mat'' -- högkvalitativajordbruksprodukter utan föroreningar -- är ett av de viktigaframtidsområdena, med betydande svenska jordbruket är Skåne.Resurserna för forskning är här betydande men påtagligtokoordinerade.I finns lantmästarutbildning ochhortonomutbildning. Agronomutbildningen har flyttats tillUltuna i och Tekniska Högskola finnslivsmedelscentrum, kemicentrum och ett miljöcentrumunder uppbyggnad.I finns högskoleverksamhet på hästområdet.Inom finns i Kävlingesamt och forskningsavdelningar.Vidare finns förpackningsforskningen rikt representeradvid , Tetra och för en framgångsrik forskning och utvecklingpå jordbruksområdet är således imponerande.Vad som behövs är att sammanföra dessaresurser till en tillräckligt stor ''kreativ massa''.Den rationella lösningen för detta vore att frigjordes från och iställetorganisatoriskt blev en jordbruksfakultet vid LundsUniversitet och dess Tekniska Högskola. Därmed ernås ennaturlig integrering med livsmedels-, kemi- ochmiljöcentra. Näringslivets forskningsenheter kan sedan viaadjungerade professurer få en fast knytning tilluniversitetsforskning för gemensamt utbyte. Att forskarnaarbetar gemensamt med gemensamma problem igemensamma lokaler ger helt andra möjligheter till deinformella kontakter och det idéutbyte som är grunden förframgångsrika innovationer, och som aldrig så mångasamarbetssamtal mellan lekmannastyrelser kan uppnå.Samtidigt är det så att huvuddelen av skogsproduktionenligger söder om , medan den skogligautbildningen ligger i där visserligen trädantalet ärstort men produktionen är liten. En skoglig utbildning bördärför också inlemmas i en jordbruksvetenskaplig fakulteti , lämpligen så att nuvarande resurser delas, och attnuvarande enhet i också överföres tillLundafakulteten.Härigenom skulle vi nå helt andra och bättre möjlighetertill en konkurrenskraftig forskning och produktutvecklingpå jordbruksområdet. Detta är viktigt med hänsyn till debetydande insatser som våra europeiska konkurrentländergör i detta avseende. Särskilt viktigt är detta då det intekräver nya resursflöden utan enbart en rationellsamordning av vad som redan finnes på plats i den regionsom är vårt naturliga centrum för jordbruksutvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre samordning avjordbruksforskningens resurser i .
mot · GH02Ub635 · 1994-01-25 00:00:00 — Ökad examination från högskolan är i ett internationellt perspektiv ett högutbildatland. Så gott som samtliga elever läser vidare på gymnasiumoch en relativt stor andel börjar läsa på högskolor ochuniversitet. Dock ligger dåligt till vad gällerfärdigexaminerade elever. Det är många som avbryter sinastudier eller struntar i att ta alla poäng på en linje. Enförklaring kan möjligen vara att det, i varje fall tidigare, intekrävts examen för att få arbete utan endast högskolestudier.På en Europamarknad kommer de svenska ungdomarnaatt få svårt att hävda sig om de inte har en examen. Vikänner till hur viktigt det är att ha välutbildad arbetskraft.Utbildningsnivån i ett land är en konkurrensfaktor.Det är olyckligt med det procentuellt sett låga antalexamina från universitet och högskolor som presteras iSverige i ett internationellt perspektiv. Åtgärder bör vidtasför att få fler ungdomar att färdigställa sina studier.Ett alternativ är en ytterligare skärpning av kraven föratt få studiemedel, t.ex. fler avklarade poäng per termin.Det alternativet har nackdelar. Reglerna är redanmycket hårda och kan knappast skärpas ytterligare utan atten försening av studietiden blir följden. Många skulle dåtvingas ta uppehåll från studierna en termin för att klaraeventuella resttentor innan man får ihop poäng för attkunna söka studielån för nästa termin. Det har heller ingeneffekt sista terminen, då man inte söker fler lån och därförinte har piskan på sig på samma sätt.Ett annat alternativ skulle kunna vara att med''morötter'' stimulera elever att ta examina. De elever somfullföljer och tar examen skulle kunna få en del av sinastudielån avskrivna av staten. På detta sätt ges en godstimulans för eleverna att ta examen, även om manexempelvis har fått löfte om arbete. Denna möjlighet skulleäven kunna gälla för äldre elever som av olika anledningarinte tagit examen, men som genom detta skulle stimulerasatt fullfölja studierna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vidta lämpliga åtgärder föratt få fler elever att fullfölja sina studier vid universitet ochhögskolor och ta sin examen.
mot · GH02Ub636 · 1994-01-25 00:00:00 — Nationellt centrum för välfärdsforskning Vid i drivs sedanhösten 1992 CFV). CFVvill ta del i omprövningen av välfärdsarbetet och vara medoch påverka, utveckla former och innehåll för framtiden.Verksamheten går ut på att ta fram kunskap kringvälfärdsarbetet i och . CFV villengagera sig i frågor som rör delaktighet och inflytande idialog med organisationer, kommuner, företag ochenskilda. CFV vill bl.a. utveckla vad välfärd ochvälfärdsarbete innebär för dem som bor i regionen.CFV initierar och bedriver forskning i egen regi ochtillsammans med andra forskningsinstitutioner.Forskningen sker i nära samarbete med de människor ochintressenter som berörs, lokala intressenter blir''medforskare''. Till forskningen knyts i många fallutvecklingsarbete.CFV:s ambitioner är att forskningen skall koncentrerastill frågor som är viktiga för en region och dess framtid.Genom bl.a. nätverkssamlingar, seminarier ochutvecklingsarbete växer bilden av välfärdens ochvälfärdsarbetets styrka och brister fram, parallellt medmöjliga handlingsvägar inför morgondagen.CFV stöds ekonomiskt av länsstyrelserna i ochVästmanland samt kommun.Internationellt/Nordiskt centrum för välfärdsforskning.På uppdrag av länsstyrelserna i ochVästmanland pågår ett projekt att i studerahållbarheten i tanken att i starta eninternationell forskarby rörande välfärdsforskning. Enarbetsgrupp i vilken rektor för ingårär ansvarig för projektet.Kommunstyrelsen i har tagit initiativet till attta fram ett förslag att inrätta ett internationellt centrum förvälfärdsforskning på nordisk bas. ochTromsö Universitet är intresserade av att delta i ett sådantcentrum. /skall ett slutligt förslagtas fram i vilket förhoppningarna finns att ävenUniversitetet i skall vara intresserat.I förslaget finns också en tanke på att etablera ett forumför humanism och välfärd i samarbete med Socialstyrelseni . Detta forum är tänkt att vara en mötesplats därolika professioner med olika utgångspunkter kan mötas ochdiskutera välfärd och välfärdsarbete utifrån ett större ochbredare perspektiv.Sammanfattningsvis kan sägas att en, även i ettinternationellt perspektiv, intressant och spännandeutveckling pågår rörande välfärdsarbetet ochvälfärdsforskningen i det inre av . Dettautvecklingsarbete pågår inom centrum förvälfärdsforskning liksom i uppdraget att förverkliga idéernaom ett internationellt forskarcentrum samt tanken ombildandet av ett forum för humanism och välfärd. Dennautveckling är av betydelse både för regionen och landet.Det synes viktigt att knyta detta utvecklingsarbete genom att centrum förvälfärdsforskning blir en del av eller en institution inomhögskolan. Härigenom ökar också högskolans bredd ochkonkurrenskraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skapandet av ett nationelltcentrum för välfärdsforskning vid iEskilstuna.
mot · GH02Ub641 · 1994-01-25 00:00:00 — Specialpedagoger för hörselhandikappade elever Specialpedagoger för hörselhandikappade elever tycksvara en utrotningshotad yrkesgrupp!Rekryteringen till hörselpedagogutbildningen avblivande specialpedagoger med ämneskompetens förtjänstgöring i grundskola, gymnasieskola och ivuxenutbildning har avstannat. Samtidigtförväntas stora pensionsavgångar av nu verksammahörselpedagoger . När tjänsterutannonseras finns inga sökande.Inträdeskraven till utbildningen för specialpedagoger förhörselhandikappade elever är orealistiska. Det krävsradikala förändringar för att underlätta rekryteringen. Föratt få skickliga intresserade lärare att söka utbildningen,måste bl.a. 20-poängsspärren i teckenspråk tas bort. Detfinns ingen möjlighet för lärare att läsa in 20 poäng iteckenspråk , då denna utbildning endast finns iStockholm. Teckenspråkskunskaperna bör istället ingå iutbildningen för specialpedagogerna (hörselpedagogerna).Den stora bristen på behöriga specialpedagoger måsteåtgärdas. Utan kompetenta lärare försvåras situationen iskolan för elever med handikapp. Hörselhandikappadeelever på alla stadier behöver sina specialpedagoger! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av specialpedagoger förhörselhandikappade elever.
mot · GH02Ub643 · 1994-01-25 00:00:00 — Inrättande av Hantverkets högskola Inom ramen för utbildningsverksamheten finns ingetriktigt samlat grepp när det gäller de uddahantverksutbildningarna. I gymnasieskolan finns etthantverksprogram som fångar upp de uddahantverksutbildningar som inte ryms inom ramen för andraprogram.Hantverkets Folkhögskola i drivs medFöretagarnas som huvudman, ochorganisationen är bärare av hantverkstraditionen i Sverige.Ur ett nordiskt perspektiv är det viktigt att ett totalgrepptas för de udda hantverksyrken som inte har bärkraft urnationellt perspektiv, men väl ur ett nordiskt. VidHantverkets Folkhögskola i har två fyraårigakurser i reparation och byggande av stråkinstrumentgenomförts, med nordisk rekryteringsbas. Kurserna harvarit mycket framgångsrika och bör permanentas. Påsamma sätt har en tvåårig bokbindarutbildning genomförts,också den med nordisk bas. Vidare pågår en treårig piano-,reparations- och stämmarutbildning.Eftersom någon motsvarighet inte finns i gymnasiet ochdet är angeläget att få fram forsknings- ochutvecklingsresurser, torde det vara lämpligt att göra om deudda hantverksutbildningarna vid till högskoleutbildningar.Genom att inrätta en Hantverkets Högskola skulleSverige bli unikt, och därigenom vara en motor i detnordiska samarbetet för att behålla kompetens ochutveckling kring de smala hantverksyrkena.Förutom som huvudmanfinns flera viktiga komponenter när det gäller att etableraen Hantverkets Högskola i anslutning till Folkhögskolan iLeksand. Centrala , som har det nationellaansvaret för hantverksfrågor på uppdrag avFöretagarnas , är en viktig länk i att kunnadriva en sådan högskola. Dessutom finns det traditioner närdet gäller hantverk i , och gamla kontakter finnsockså med , och . är medlem i Nordiska ochvid senaste mötet i , ,förankrades tanken om en Hantverkets Högskola mednordisk bas.Det finns samarbetsmöjligheter med högskolan i , och planer har funnits på en samverkan mellanHögskolan i och Gävle-Sandviken.Inom byggsektorn finns också behov av en mer praktiskteoretisk utbildning som mycket väl skulle kunna inrymmasi högskolan. har planer funnits på att etablerauniversitetskurser omkring timringskonsten, och där ärDalarna en bra lokaliseringsort.Allt detta skulle kunna inrymmas i enförsöksverksamhet med en Hantverkets Högskola iLeksand. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablerandet av en Hantverketshögskola.
mot · GH02Ub644 · 1994-01-25 00:00:00 — /är den minsta ochnyaste av våra högskolor och är dessutom belägen i ettområde med stora utbildningsbehov eftersomutbildningsnivån i regionen är betydligt lägre ängenomsnittet i landet. Högskolan har haft en positivutveckling och lyckats hålla en hög kvalitet påutbildningarna. Det är angeläget att högskolan kan växa föratt dels kunna säkerställa kvaliteten och dels för att genödvändig högskoleutbildning i regionen.Strukturen i med dess stora beroendeav verkstadsindustrin, främst bilindustrin, och ett stort antalunderleverantörer är mycket sårbar. Detta har vi påpekatunder ett stort antal år och farhågorna har bekräftats i ochmed lågkonjunkturen och krisen i bilindustrin. Även omdessa företag nu går bättre ger det inte några stora effekterpå sysselsättningen på grund av den kraftiga ochnödvändiga rationaliseringen. Mönstret från tidigarekonjunkturuppgångar bryts. Arbetslösheten liggerbetydligt över riksgenomsnittet. En av de viktigasteåtgärderna för att bryta denna negativa spiral är utbildning.Därigenom kan den kompetens som finns i regionen tastillvara och utvecklas.Liksom andra nya högskolor startade högskolan iTrollhättan/med huvudsakligen 2-årigautbildningar men har efter hand övergått till 3-åriga för attge möjlighet att nå upp till kandidatnivå på samtligaprogramområden. De senaste årens ganska kraftigaresurstillskott har huvudsakligen använts för att finansieradenna förlängning, och ökningen av platsantalet har varitrelativt begränsat. Vi kan konstatera att resurstilldelningeni årets budgetproposition klart missgynnar denna denminsta högskolan vilket kommer att leda till en minskningav antalet platser. Den satsning på fort- ochvidareutbildning för anställda i små och medelstora företagsom planeras kommer till exempel inte att kunnagenomföras.Detta i ett läge där behoven i regionen är enorma sombeskrivits ovan och då efterfrågetrycket på utbildningar ärmycket stort. I statistik från visas attantalet sökande till fristående kurser i ärmångdubbelt större än till universiteten och närmaredubbelt så stort som till den mindre högskola som har detnäst högsta sökandetrycket.Vi menar att en mer rättvis fördelning av resurser börske mellan universiteten och högskolorna. En tänkbarmetod är att se var det finns luft i systemet och göraomfördelningen utifrån det. På flera håll lyckas man intefylla de platser man har. Ungeför 500 platser påingenjörsutbildningarna är vakanta. ITrollhättan/finns inte det problemet. En sådanomfördelning bör ligga i linje med den ekonomiska styrningsom regeringen förespråkar.En annan metod kan vara att använda en del avåterstående löntagarfondspengar till en förstärkning avdenna den minsta högskolan i landet.Vi har inte råd att minska utbildningsplatserna i detkrisdrabbade . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser till högskolan iTrollhättan/,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om metoder för finansiering avresurstillskottet.
mot · GH02Ub645 · 1994-01-25 00:00:00 — Bristen på behöriga lärare för döva väcker oro. I tidigarebudgetproposition redogjordes för lärarsituationen, där enfjärdedel av lärarna var obehöriga. Pensionsavgångenberäknades som stor under den närmaste tioårsperioden.Regeringen tog då fasta på det stora antalet obehörigalärare och föreslog att specialskolorna tills vidare under ettantal år får anställa lärare utan speciallärarutbildning, vilkai sin tjänst får genomgå specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning.Vad är det som är så speciellt med döva elever? Jo, dehör inte. Därför har de ett visuellt språk. Detta gör attundervisningen kan ta lite eftersom döva inte kanta emot vad läraren säger och anteckna. Annarsär de som elever är mest.För att bli lärare i specialskolan för döva krävs sexårs utbildning plus yrkeserfarenhet inom denkommunala . Den sexåriga utbildningen bestårav grundskollärarutbildning, specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning och teckenspråksstudier. En läraresom inte behärskar teckenspråket kan inte ge döva eleverden undervisning som de kräver. Kravet på en terminsteckenstudier är därför ett måste. Likaså är kravet pågrundskollärarexamen ett självklart krav.Däremot förefaller de övriga sex åren som väl ambitiösaförkunskapskrav. Den ettåriga specialpedagogiskapåbyggnadsutbildningen riktar sig till lärare som har elevermed så stora svårigheter att inte enbart vanligaämnesmetodiska och allmänpedagogiska kunskaper hosläraren är tillräckliga. Lika väl som det finns hörande eleversom behöver specialpedagogiska insatser så finns det dövamed samma behov, men alla döva elever behöver det inte.Därför verkar det vara ett väl ambitiöst krav att alla lärareinom specialskolan för döva ska ha specialpedagogiskpåbyggnadsutbildning.Vidare kan man fråga sig vilken erfarenhet som en lärarebehöver från den kommunala för att ta stegettill specialskolan för döva. blir en lång väntan förden lärare som riktat in sig på att bli lärare för döva. Riskenär också stor att personen ifråga inte tar steget då annat,t.ex. familjebildning, kan komma emellan.Vi föreslår att regeringen i syfte att underlättarekryteringen av lärare inom specialskolan för döva ser överom och hur denna utbildning kan förändras vad avser längdoch behörighetskrav. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärare för döva.
mot · GH02Ub646 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1992/93:169 framhålls attexamination av lärare med inriktning mot 4--9 behöver ökamot slutet av . Skall detta kunna ske krävs attdimensioneringen relativt omgående ökar. Inom Jämtlandsoch samt norra är denförväntade bristen på grundskollärare mot 4--9 större än ide flesta övriga delarna av vårt land.Då avståndet till examineringsorten erfarenhetsmässigthar stor betydelse för rekryteringsmöjligheterna klaraslärarbristen i denna region effektivast genom attMitthögskolan ges examinationsrätt för grundskolläraremed inriktning mot 4--9.Regeringen har tidigare inte kunnat tillmötesgåregionens och högskolans intressen i detta avseende. Skälettill detta har främst varit att högskolan inte till fullo kunnatkompetensmässigt garantera tillräcklig nivå inom samtligabasämnen.Idag kan redovisa god lektorskompetensinom samtliga kärnområden: naturvetenskap,samhällskunskap och humaniora. känner ettprimärt ansvar för att tillgodose lärarbehovet i Jämtlandsoch samt norra . Numerahar den kompetens som fordras för att gesexaminationsrätt för grundskollärare med inriktning mot 4--9. Jag anser att alla skäl talar för att skall gesbehörighet för grundskollärarutbildning årskurs 4--9. Dettabör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examinationsrätt förgrundskollärare med inriktning mot 4--9 vid .
mot · GH02Ub647 · 1994-01-25 00:00:00 — Äntligen kommer hästen och hästkunnandet att få spelai högsta divisionen! Kunskapen om hästen ska lyftas in i denakademiska världen och bli ett eget ämnesområde inomhögskolan.I en utredning föreslås att högskoleutbildning i hippologiskall ges på några platser i vårt land där man under lång tidarbetat med hästuppfödning och hästskötarutbildning.Vången i är ett känt utbildningscemtrum förhäst, etablerad . Den nordsvenska hästen ärVångens . har det på Vången gettskvalificerad utbildning byggd på erfarenhet och högkompetens. Målmedvetet har det investerats iändamålsenliga och nödvändiga lokaler och kunnigpersonal.Det är nu naturligt för Vången med sin kvalificeradeutbildningskapacitet och sitt strategiska läge i Norrlandsinland att ta steget vidare och bli en av de självklara platserdär högskoleutbildning skall ges. Jag föreslår därför attdelar av den planerade högskoleutbildningen i hippologiförläggs till Vången i Alsen i . Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Vången som självklar plats förhögskoleutbildning i hippologi.