mot · GH02Jo303 · 1994-01-25 00:00:00 — upphörde möjligheten att bevilja nyabidrag från anslaget C 4 Stöd till byggande av skogsvägar.Motiveringen till detta var bl.a. att skogsvårdsavgiftenavskaffades. Det var således inte avsaknaden av behov avdetta stöd som var orsaken till att bidrag intefortsättningsvis skulle ges. Många kritiska röster höjdesockså om att ett slopande av detta stöd skulle bli ett hårtslag mot skogsbruket och andra intressen och därtill var heltomotiverat med tanke på näringens bidrag till landetsfinanser.Det blev också något av en bekräftelse på kritikensriktighet när regeringen återkom i proposition 1992/93:150med ett förslag om att skulle anslås tillskogsbilvägar. Dessa pengar skulle ställas tillarbetsmarknadsstyrelsens förfogande och bidrag skulle utgåtill arbeten med skogsbilvägar som avslutas senast 31december 1994.Enligt uppgift så fortsätter efterfrågan på detta stöd attvara stor. Att det av flera skäl måste anses som angelägetatt stödet kan utgå även efter framgår bl.a.av följande.Skogsnäringen, skogsbruk och skogsindustri, har enavgörande betydelse för vårt land. Landets produktivaskogsmarksareal uppgår till med enägarfördelning där hälften av marken ägs av privata, 27procent är allmänna skogar och bolagsskogar.Antalet sysselsatta inom näringen beräknas uppgå tillnärmare 300 000 personer. Av de privata ägarna bedriver ca110 000 egen skogsverksamhet på fastigheten vilket betyderatt inklusive familjemedlemmar så är det ca 150 000människor som i en eller annan form berörs.Vår skogsmark är därtill en allsidigt utnyttjad resurs.Den nyttjas av rennäringen, där finns bär, vilt och andranyttigheter. Turism och rekreation är andra intressen somnyttjar skogsmarkerna.Infrastrukturens utbyggnadsgrad och kvalitet är avavgörande betydelse för ett modernt samhälle. Det är enfråga om effektivitet och resurshushållning och som äravgörande för samhällets/landets långsiktigakonkurrenskraft och överlevnadsförmåga.I vårt glest befolkade land, och särskilt i , utgörskogsbilvägarna en viktig del av den totala infrastrukturen.Dessa vägar är primärt till för de areella näringarnas behovmen är naturligtvis så snart de finns av väsentlig betydelseför t.ex. elkrafts- och teleföretagens möjligheter att utförautbyggnad, service och underhåll på sina anläggningar påett effektivt sätt.Inte minst finns starka miljöskäl för ett stöd tillskogsvägar. Det är ett verksamt sätt att samordna överfastighetsgränser och att förhindra en fragmentering avskogslandskapet.Både regionalpolitiska, näringspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska skäl talar för ett stöd. Den storasatsning som görs på allmänna vägar och järnvägarmotiveras bl.a. av att man vill förstärka näringslivetskonkurrenskraft. Samma argument borde kunna användassom motiv för en viss samhällssatsning på skogsbilvägnätet,eftersom detta vägsystem måste betraktas som en mycketviktig del i infrastrukturen.Beslutet om att upphöra med bidrag till byggande avskogsbilvägar bör alltså omprövas. Genom att medel ställtstill förfogande för bidrag tillskogsvägar fram till , så måste denförsta åtgärden bli att säkra medel för bidrag från den 1januari 1995 till . Anslaget C 4 Stöd tillbyggande av skogsvägar bör tillföras ytterligare 40 miljonerkr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Stöd för byggande av skogsvägar /95 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således .