mot · GI02Jo7 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen BakgrundSvenska folkets behov av billiga livsmedel av hög kvalitetoch ett öppet och varierande landskap med en rik biologiskmångfald skall utgöra grunden för svensk livsmedelspolitik.Det svenska lantbruket utvecklas nu mot produkter medallt bättre kvalitet, t.ex. ekoprodukter, och nya produkter,t.ex. Framtiden för svenskt jordbruk ligger iprodukter av hög kvalitet i alla bemärkelser och medproduktionsmetoder som kan ingå i kretsloppssamhället --det långsiktigt uthålliga samhället. Det ökande intresset förekologiskt producerade livsmedel har lett till att det i dagföreligger brist på så gott som alla typer av ekologisktproducerade livsmedel.Inom ramen för medlemskap i är det Sverigesuppgift att påverka EU:s jordbruk mot ett mindrebidragsberoende och en långsiktigt hållbarlivsmedelsproduktion, bra villkor för djuren samt enlivsmedelsproduktion som inte bidrar till en fortsatt orättvisvärldshandel.Problem inom jordbruketDagens högeffektiva och maskinbaserade lantbruk ledertillsammans med konsekvenserna för jordbruket av ettmedlemskap i till ett antal problem som måste lösas:läckage av näringsämnen till vattendrag och hav, minskadbiologisk mångfald, belastning på statsbudgeten, ettsubventionssystem som är byråkratiskt, svårbegripligt ochoöverskådligt och som hindrar utveckling av enegen lantbrukssektor djurskyddet försvåras av kraven påeffektiva gårdar och djur med hög avkastning den svagakopplingen mellan konsumenter och producenter ochsvårigheten att bedöma lantbrukets miljöpåverken harhindrat utvecklingen av ett långsiktigt uthålligt lantbruk enförsämrad folkhälsa som leder till en ökande frekvens avhjärt- och kärlsjukdomar, vilket kan relateras till kostvanor.Vänsterpartiets allmänna mål och lösningarFör att sanera statsfinanserna och därmed skapa utrymmeför att bl.a. lösa sysselsättningskrisen och miljöproblemenmåste statens utgifter minska. Varje sektor måste då ses överutifrån detta övergripande mål. En sektor av producerandekaraktär som t.ex. lantbruket måste kunna produceravad konsumenterna efterfrågar till ett pris som ärkonkurrenskraftigt utan subventioner.En nackdel i detta sammanhang är att nu har blivitmedlem i EU. EU:s jordbrukspolitik baseras på störresubventioner och fler regler än i . Detta gör att dennödvändiga omställningen tar i Sverige.Varje sektor måste också ta sitt ansvar för landets samlademiljöskuld (minst 300 miljarder) på samma sätt som förstatsskulden. En effektiv metod för överskådlig tid ärmiljöavgifter. En avgift tas ut på miljöskadliga verksamheteroch produkter och går tillbaka till aktörer inom näringen somförbättrar sin verksamhet ur miljösynpunkt. Miljöavgifternaskall kompletteras med allt strängare utsläppsregler, flernaturreservat, skärpta skötselvillkor, koncessionsvillkor etc.Lantbruket ger oss alla s.k. kollektiva nyttigheter. Det kanvara allt från öppna landskap till synen av dansande tranor.Om skattebetalarna skall kunna ta ställning till vilkakollektiva nyttigheter de skall betala för måste vi bl.a. kunnasätta pris på detta. Helt korrekta priser kan vi nog aldrig fåfram men bättre gissningar än vad vi använder ärmöjliga.Först när det finns ett pris kan vi bedöma vilka kollektivanyttigheter vi vill ha, hur många och var i landet de skallfinnas. Vad är t.ex. ett dike på värt jämfört med engammal hölada i -- eller en äkta gärdsgård iDalarna?Att sätta pris på kollektiva nyttigheter är svårt liksom attbedöma betalningsviljan för dem, men denna kunskap är intedesto mindre mycket angelägen. Det pågår arbete kringgröna miljöräkenskaper av bl.a. ; enutredning kring detta kan med fördel samordnas med dem.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att tillsätta en sådanutredning.Vänsterpartiet menar att klyftan mellan nord och sydmåste minska. En metod för att utjämnaskillnaderna är att minska subventionerna till den rikavärldens jordbruk och därmed ge fattiga länder ökademöjligheter till inkomstbringande export av livsmedel till länderna. Samma resonemang kan föras avseendeÖsteuropa. Om jordens fattiga länder blir starkare gynnar detalla länder, det innebär högre livsmedelskonsumtion ochdärmed att de konstgjorda subventionssystemen ochöverskottsproduktionen försvinner.Ekoodling är i stark tillväxt. I och andraländer är det brist på ekologiskt odlade livsmedel. Samhälletmåste i dessa initiala skeden stödja utvecklingen avekoodling, både genom investeringsstöd, utbildning ochforskning. Viktigt är också att utveckla och ständigt skärpakraven på ekoodling till dess att det fullständigtkretsloppsbaserade jordbruket återuppstått.Ur ett internationellt perspektiv har bradjurhållning och ett bra djurskydd. Vi har därmed ett ansvarför att svenska djurskyddskrav sprids och utvecklas såvälinom som utanför EU. Utvecklingen här hemma skallnaturligtvis påskyndas. Vi återkommer -95 medvåra förslag.Våra kostvanor måste bli hälsosammare. Det finns svenskakommuner som har insett att livsmedelskontrollen och -informationen skall inriktas mer på födans sammansättningoch näringsinnehåll än på själva hanteringen i distributionen.Regeringens propositionI regeringens proposition 1994/95:75 Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap iEuropeiska unionen föreslås bland annat ett svensktmiljöprogram inom ramen för EG:s förordning 2078/92.Förslaget innebär att programmen för ekonomisk bärkraftoch resurshushållande konventionellt jordbruk enligtproposition 1994/95:19 utgår.Vänsterpartiet delar i huvudsak de överväganden somregeringen ger uttryck för i propositionen men anser att det ärnäst intill omöjligt att jämföra regeringens förslag med demi proposition 1994/95:19. Eftersom inga ekonomiska ramarfinns angivna går det inte att ta ställning tillförslagets konsekvenser för jordbruket. För att få enuppfattning om nivåerna när det gäller miljöstöden utgår vifrån de stödformer som föreslagits i EU-propositionen1994/95:19 Del 1 som baseras på SOU 1994:82 Förstärktamiljöinsatser i jordbruket.Rimliga nivåer att utgå från är då:TotaltStatenEUMiljöavgiftMiljöstöd1 600400750450LFA400270130--Norrlandsstöd300300----S:a2 300970880ÖvrigtYtterligare miljöavgift 100Statens sammanlagda kostnad 870 miljoner.Det är viktigt att det finns program sombaseras på mer miljöhänsyn i det konventionella jordbruket.För överskådlig tid behövs detta. Om det finns en oro för attmedlen skall missbrukas eller att statens utgifter blir för högafår miljökraven i programmen skärpas. Vi förutsätter att ennoggrann och kontinuerlig utvärdering skall ske av bådeekonomiska och ekologiska effekter.Det är också viktigt att södra skogs- ochmellanbygder inte missgynnas.Regionindelning av spannmålsstödetVi föreslår att en region för hela landet enligt dansk modellkan tjäna som utgångspunkt för vidare diskussioner.Utformningen av detta är dock avhängig av hur andrastödformer konstrueras. Även andra former av indelning kanbli aktuella.MiljöavgifterNär det gäller ändringarna i lagarna ombekämpningsmedel och miljöavgift på handelsgödsel kan viacceptera regeringens förslag som ett första steg. Regeringenbör återkomma med en långsiktig plan för höjdakemiavgifter.Vi vill betona att det klart skall framgå att miljöavgifternaskall gå tillbaka till näringen i form av stöd tillmiljöförbättrande åtgärder och att miljöavgifter på siktendast kan förändras i miljövänlig riktning, dvs höjas.Miljöavgifterna blir då dubbelverkande. Lantbruketsmiljöavgifter har också positiv regional- ochfördelningspolitisk effekt. Även höjning av andramiljörelaterade skatter och avgifter kan senare komma ifråga.Ekologiskt lantbrukVi delar inte regeringens syn när det gäller möjligheten attställa om en del av en brukningsenhet till ekologisk odling.Det måste vara möjligt att göra en stegvis övergång tillekologisk odling. De farhågor regeringen ger uttryck förmåste kunna lösas genom någon form av kontrakt med varjeberörd jordbrukare. Regeringen bör återkomma med förslagpå detta.Vid fördelning av kvoter och vid krav på träda skall hänsyntas till att ekologisk odling leder till antingen störrearealbehov och/eller minskat djurantal och att avkastningenminskar.Utredningen 1994:82 har beräknat skillnaderna ikostnad för ekologisk odling till ca /ha. Utredningenföreslår dock endast /ha i extra stöd. Regeringen böråterkomma med förslag om en väsentligt höjd nivå för attstimulera övergången till ekologisk odling.Skillnaden mellan stöd till ekologiskt jordbruk ochmiljövänligare konventionellt jordbruk måste varatillräckligt stor för att stimulera intresset för att gå över tillekologisk odling.Resurserna till utbildning och information ommiljövänligare lantbruk måste ligga på en nivå sommotsvarar behovet. För nästa budgetår kan det beräknas tillca 110 miljoner.Ersättningen skall differentieras efter djurtäthet.Spännvidden i ersättningsnivåerna behöver dock öka jämförtmed utredningens förslag.Lantbruket och livsmedelsindustrin i norra att bedöma regeringens förslag gäller ocksåstödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra är omöjligt att utifrån propositionen bedöma hur storandel av stödet som kommer att belasta statsbudgeten, vilkaav EU:s stöd som kommer att utnyttjas och i vilkenutsträckning.Vi delar dock även här i huvudsak regeringens bedömningvad gäller den totala nivån. När det gäller det norrländskalantbruket vill vi framhålla att den procentuella andelenåkermark i de nordligaste länen är så låg (t.ex. Norrbotten0,, , ) att alljordbruksmark är bevaransvärd och bör omfattas av berördaersättningar.Ett specifikt förhållande i norra är den storaandelen arrenden utan skriftliga avtal. För att garantera attäven dessa ingår i den bidragsberättigade arealen bör denareal som redovisas till SCB kunna vara underlag för stöd.Vi noterar att regeringen i denna proposition inte tagit upprennäringen. I proposition 1994/95:19 berördes frågan heltkort och det framgår där att rennäringen i förhållande till EUskall ses som en delfråga inom jordbruket. Eftersomrennäringen är helt avgörande för den samiska befolkningenbör regeringen återkomma med förslag på hur rennäringenskall utvecklas som en del av livsmedelspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de långsiktiga målen inomlantbrukspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning kring kollektivanyttigheter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödformer inom lantbruket,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionindelning avspannmålsstödet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter,6. att hos regeringen begär att den återkommermed förslag om villkoren för en brukningsenhets övergångtill ekologisk odling,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specifika krav -- såsomersättningsnivåer, trädeskrav, kvottilldelning,utbildningsanslag etc. -- för att främja utvecklingen av detekologiska jordbruket,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lantbruket ochlivsmedelsindustrin i norra ,9. att hos regeringen begär att den återkommermed förslag om hur rennäringen skall utvecklas som en delav livsmedelspolitiken.