mot · GH02U215 · 1994-01-25 00:00:00 — I uppehåller sig många flyktingar från u-länder.Många av dem har giltigt uppehållstillstånd och ärinlemmade i det svenska samhället. En del har ocksåarbete. Andra -- och det är ganska många -- väntar på beslutom uppehållstillstånd och vistas i flyktingförläggningar.Gemensamt för väldigt många torde vara en längtan ochsträvan att ändå kunna återvända till hemlandet så snart detär möjligt.Det borde gå att kunna ge ''bistånd'' redan i tilldem som sannolikt kommer att återvända till sinahemländer. Ganska många av tredje världens länder fårredan i dag, i alla fall i någon form, del av det svenska u-landsbiståndet.Varför inte pröva att ge, kanske som försöksprojekt, ettantal personer utbildning i inom ramen för u-landsbiståndet redan innan de återvänder till sinahemländer i stället för att skicka dem tillbaka och förstdärefter låta dem komma i åtnjutande av svenskt bistånd?En tänkbar grupp att börja med skulle kunna vara deeritreaner som finns i . Bland dem som velat åkahem men blivit uppmanade att inte göra det finns det säkertintresse för en utbildning i Sverige.En utbildning av ''svenska'' eritreaner skulle innebära attde personer som återvänder till efter utbildningomedelbart skulle kunna gå in i uppbyggandet av samhälletoch tillföra kompetens och ses som en tillgång förlandet. Ev. skulle man också kunna tänka sig ett startbidragatt använda den efter hemkomsten.Argument för utbildning i överbiståndsbudgeten är:1. Personerna finns redan i Sverigeoch kostar det svenska samhället pengar över och kommunernas budgetar.2. Generelltsett kan man ifrågasätta om vistelsen i med denpsykosociala situation flyktingskapet innebär, görindividerna rustade att bidra till återuppbyggandet den dagde kan återvända. Den utbildning de får utgörs kanske avsvenska och orientering om det svenska samhället. Deskulle kanske vara mera betjänta av utbildning i engelskaeller tigrinja i kombination med yrkesutbildning. Det ärrimligt att anta att de vid hemkomsten också mår bättrepsykiskt om de får arbete.3. SIDA har ansvaret förutbildningar av varierande slag inom biståndet och hartidigare genomfört utbildningar vid bl.a. U-centrum.Traditionellt har inom SIDA funnits ett motstånd mot att ge''u-länningar'' utbildning i med motiveringen attbiståndskronorna skall ge effekt i mottagarländerna ochinte i . Principiellt finns inget att invända mot detresonemanget, men i fallet (och en del andra länder:Somalia, , , m.fl.) tordelandets möjligheter att i dagens utvecklingsläge ge godutbildning vara minst sagt begränsade. Dessutom finnskursdeltagarna redan i och kostar pengar varsutbildningseffekt är tveksam. När de återvänder tillhemlandet ger utbildningsbiståndet effekt.Det borde alltså inte finnas bärkraftiga argument mot attSIDA bestrider utvecklingskostnaderna ochInvandrarverket vistelsekostnaderna vidutbildningsinstitutionerna.4. Sammanfattningsvis anservi det vara slöseri med humankapitalet att inte övervägaalternativa strategier för innehållet i vistelsen i förflyktingar från . Varför närmast passiviseramänniskor i flyktingförläggningar i stället för att ge biståndredan under tiden i ?En samverkan mellan verkar både rimligoch klok.Sandö U-centrums erfarenheterDe kurser som på uppdrag av SIDA har genomförts avSandö U-centrum omfattade namibier ur SWAPO ochsydafrikaner ur ANC. Två kurser, med vardera 12--15deltagare, har genomförts för vardera målgruppen ochomfattade omkring . De genomfördes under perioden1986--1990, alltså före självständighet och innande ANC-are som flytt ur fick straffeftergift förbrottet att lämna landet.Kursprogrammen innebar en ekonomi-administrativutbildning på mellannivå och var skräddarsydd efteröverenskommelser mellan U-centrum, SIDA och de olikaorganisationerna.De tunga kursmomenten var budgetering, bokföring ochredovisning, data- och kontorskunskap,projektadministration och engelska.Före kursstart gavs preparandutbildning i engelska ochmatematik för dem som så behövde.Vid ett besök i kunde SandöU-centrums rektor konstatera att, mednågra undantag, huvuddelen av de utbildade arbetade medekonomi och administration.Sandö U-centrum har enligt vår uppfattning godaförutsättningar att kunna genomföra utbildningar avliknande slag. Egen barntillsyn och möjligheter till skolgånggör det dessutom möjligt att erbjuda hela familjerutbildning. Vid myndigheten finns också sjukmottagningmed sjuksköterska anställd på heltid. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyktingutbildning i påförsök,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt denna försöksflyktingutbildning skall utföras på SandöU-centrum,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt denna utbildning finansieras inom anslaget för SIDA:sverksamhet.