mot · GH02U808 · 1994-01-25 00:00:00 — En ny strategi för samarbetet med För ett dynamiskt, demokratiskt senaste månadernas händelser i Rysslandunderstryker de svårigheter som omvandlingen av dettaland står inför. Valresultatet inger djup oro. Det är möjligtatt den reformorienterade delen av det ryska parlamentetkan driva reformarbetet vidare, men ingen vet om det ärtillräckligt för att stoppa det sociala sönderfall som getthögerextremisten och de gamlakommuniststrukturerna grogrund för sin propaganda.Därför är det i själva verket en intensifiering avreformarbetet som behövs -- inte en uppbromsning, menväl en annan inriktning. Avgörande blir om Rysslandspolitiker kan skapa förtroende hos landets folk för densvåra samhällsomvandlingen och om omvärlden kan samlasig till ett förnyat stöd.Många har skäl att dra lärdomar. De som lettreformarbetet har motarbetats av gamla maktstrukturer,men de har också litat alltför mycket på ''chockterapins''nyliberala idévärld. Ett särskilt ansvar bär de som frånutlandet förespeglat ryska reformanhängare genvägar till enfungerande marknadsekonomi.Den borgerliga regeringen i har ställt''chockterapins'' ideologi i centrum för hela östpolitiken.När vi socialdemokrater krävt en östpolitik som iställetsätter demokratins kultur och en social marknadsekonomi icentrum har regeringen avfärdat detta i ordalag den i dagmåtte ångra. Men det framstår allt tydligare att vadRyssland och östra nu behöver är mer av ''socialdemokrati''.Därför krävs nu att regeringen skyndsamt och i brettsamförstånd i utarbetar en ny strategi församarbetet med våra östra grannländer. Ännu finnsförutsättningar för ett samarbete som stärker säkerheten ivår region, demokratins kultur och förutsättningarna för enekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbarsamhällsomvandling.Men västvärlden -- inbegripet -- har inte levt upptill vad vår tid kräver. Efter slut får vi inteförlora freden. Tre saker måste göras.Vi måste stärka deorganisationer som kan ge reformarbetet trygghet i enbredare gemenskap. Det handlar om ESK, men också omandra organisationer som borde ges ett större alleuropeisktansvar. Det handlar om regionalt samarbete, som det sommåste bli till över och . Det handlarockså om EG, som efter fördjupningen nu kraftfullaremåste öppna sig utåt. Får känslan av utanförskap fäste ökarotryggheten.Vi måste vara beredda till långt störreuppoffringar som stöd till ett gemensamt . Deförenklade chockterapierna är nu avskrivna och måsteföljas av en mer utvecklad ekonomisk politik.Massarbetslöshet, maffiavälde och social utslagning får inteprägla det nya. Ska det undvikas måste Västeuorpa satsamer långsiktigt med investeringar, öppna marknader ochintegrerade samhällen på alla plan.Vi måste göra allt föratt stärka den demokratiska kulturen. I många av de ländersom lämnat kommunismens förtryck har ett skede avnationell enighet kring medborgerlig anständighet gett vikaför en utbredd motvilja mot politik överhuvudtaget.Politiken måste nu finna nya former och ett nytt levandespråk, om en djup demokratisk förankring ska kunna nås.Folken i delar hav, långa sträckor ihistorien och sjok av kultur. Här finns en mer än tusenårigtradition av handel och utbyte. Historien har inte varit utankonflikter. Vi behöver lära att förstå varandra bättre. Menefter det brott i våra förbindelser som följde på ryskarevolutionen, och sovjetmaktensförtryck kan vi nu återknyta banden.Vi har förutsättningar för att få se ett pånyttfött NorraEuropa. -- från , ochBarentsregionen, över , och västraRyssland, över , och , över ,norra och längre västerut -- kan bli en trygg ochdynamisk kulturell och ekonomisk region. Men där är viinte ännu.I en särskild motion lägger vi förslag om ett Program förgemensam säkerhet. I denna motion lägger vi förslag om enny strategi för samarbetet med Central- och Östeuropa.2. Regeringens bristande hantering av östbiståndetRegeringens proposition om samarbete med Central-och duger knappt som underlag för riksdagensbehandling av frågan. Där saknas övergripandemålbeskrivning och strategi. Där saknas prioriteringar vadavser länder och sakområden, samt delvis ävenbiståndsformer. Där finns ingen verklighetsbeskrivning,erfarenhetsredovisning eller problemdiskussion. Denfördelning av medel som finns utgör ej en klarhanteringsordning. Klart och långsiktigt mandat ges ej tillde myndigheter, som enligt svensk författning, efterriktlinjer från riksdag och regering, skall fatta beslut omanvändningen av de resurser som ställs till förfogande.Samarbetet saknar fantasi och skaparkraft.Så skrev socialdemokraterna i förra årets motion.Kritiken är alltjämt träffande. Regeringen har avstått frånatt ta itu med frågorna.Sedan begärt en översyn tillsattestatsrådsberedningen, inte ,visserligen en utredning. (Ds 1993:79)bekräftar kritiken. Men regeringen väljer att inte kommamed något förslag.Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att''meningarna är delade. Regeringens avsikt är attgenomföra sådana förändringar att en bättre samordningkan uppnås. Regeringen avser vid ett senare tillfälleåterkomma till med en redovisning. ''Vi finner detta vara ett oförsvarligt och klandervärt sättatt hantera en fråga av stor betydelse för Sverigesinternationella intressen och om vilken avregeringen begärt ett bättre underlag.Regeringen har lagt tre budgetpropositioner omöstsamarbetet. Man har haft alla möjligheter att lösahanteringsfrågorna. Regeringen har haft allaförutsättningar att göra utredningar och söka samförstånd iriksdagen.Nu har man inte ens kunnat samla regeringen till ettförslag. Visserligen säger sig regeringen ha för avsikt attgenomföra sådana förändringar. Om man lyckas skall mandärefter redovisa för . Det är en häpnadsväckandeordning.Vad gäller sakinnehållet i programmet har regeringeninte kunnat åstadkomma en samlad budgetredovisning. Vadär utbetalt och till vilka ändamål? Efter harutrikesdepartementet gett ut en broschyr med övergripandeinformation, men har inte tagitdel av dokument som visar vad som faktiskt görs.Nu visar det sig t.ex. att 300 milj. kr. som var avseddaför att stödja de nya baltiska valutorna inte har betalats ut,därför att internationell uppslutning kring just det svenskainitiativet inte har kunnat uppnås. Detta var medel somförbereddes . De står passiva tills och ändåkommer regeringen inte heller nu med förslag omalternativanvändning. Vi föreslår i denna motion en sådanomfördelning.När det gäller miljöbiståndet, det som var en av densocialdemokratiska regeringens prioriteringar i början avsamarbetet, står de pengar som fått ihög grad ännu overksamma. Totalt mer än . I årets proposition anslås ytterligaresammanlagt . Regeringen utreder nu hur man skaanvända merparten av pengarna, de som går till rening avÖstersjön. Det är bra, men hade man rett ut hanteringenför , hade pengarna redan kunnat göra nytta.Vi föreslår en ändring i hur dessa medel hanteras.I dag fattar minst tre departement beslut som ger minstca 15 myndigheter direktuppdrag att ansvara förbiståndsprogram. Det är möjligt att alla har en viktig roll attspela, men det är också klart att ingen har överblick.Man förstår den världsbankstjänsteman som lätundslippa sig: ''Det är många som uttalar sig å svenskaregeringens vägnar. ''För våra samarbetspartner i österled kan det inte varalätt att möta denna oordning och att själva försöka styrautformningen av det bistånd som ju till slut skall svara motderas behov. Enligt all biståndserfarenhet är det barainsatser för vilka mottagaren tar ansvar och känner som sinaegna som lyckas. Då måste man ha en ordning sommöjliggör detta.Regeringen borde nu inleda samtal medsocialdemokraterna om utformningen av en ny östpolitik.Vi har begärt partiledarsamtal om säkerhetspolitiken. Vilägger med denna motion förslag om ett programför gemensam säkerhet. Vi föreslog att Sverigesinternationella ansvarstagande skulle ses över i en nationellkommission. Östsamarbetet borde ha varit en del av ettsådant arbete. Men grunderna för Sverigesöstsamarbete, mål, övergripande prioriteringar ochhanteringsordning, bör läggas fast i bred samstämmighet iriksdagen.3. SamarbetsprogrammetMålMålbeskrivningen är omistlig därest man strävar attverkligen nå resultat. Socialdemokraterna har tidigarekritiserat regeringen för att inte definiera målen medöstsamarbetet. hävdar regeringen att det finns fyra måloch att de är ''oförändrade''. Några sådana mål har aldrigdiskuterats i , än mindre lagts fast. Enligtsocialdemokratisk mening är de ofullständigt utformadeoch utgör ej en helhet. Utöver dessa fyra mål talarregeringen dessutom i texten om ett ''systemskiftesmål'',vilket aldrig närmare definieras.Ett av målen lyder ''att stödja införande av enfungerande marknadsekonomi''. Det sägs vara baserat påESKs Parisstadga. I stadgan står emellertid att deeuropeiska länderna förbundit sig till ekonomisk frihet ochsocial rättvisa. Man kan inte skilja dessa båda aspekter åt.Vi behöver en social marknadsekonomi, både hemma ochösteröver.Socialdemokraterna vill upprepa vad vi sagt.Östsamarbetet skall stärka den gemensammasäkerheten, stärka demokratins kultur, stödja ensamhällsomvandling som är ekonomiskt, socialt ochmiljömässigt hållbar.Vi har också understrukit att bland de särskildaprioriteringarna bör återfinnas: att främja en hållbarregional energiförsörjning, att driva miljösamarbetet iÖstersjöregionen, inklusive kärnsäkerhet, ATTFRÄMJA FRAMVÄXTEN AV ETT LIVSKRAFTIGTSMÅ- OCH NYFÖRETAGANDE, att utvecklalivsmedelsproduktionen och -distributionen i regionen.LandvalSamarbetet med , och bör geshögsta prioritet. Regeringen har med rätta haft högaambitioner när det gäller samarbetet med . Avpropositionen framgår dock inte vilka sakprioriteringarman egentligen gör eller vill göra. Det kan bero på att det iregeringskansliet , trots de närmare kontakterna,saknas en samlad analys av samhällsomvandlingen i debaltiska länderna. Regeringen borde ta initiativ till att denuppgiften blir gjord.Samtidigt med fokuseringen på är det avstörsta vikt att ett ordentligt samarbete också äger rum medPolen och med , särskilt St Petersburgsområdetoch /Barentsregionen.Till skillnad från den socialdemokratiska regeringen borgerliga regeringen negligerat i vårtsamarbetsprogram. låg samarbetet i detnärmaste nere. Den regeringskansliinterna utvärdering somgjorts var ett undermåligt dokument som inte gervägledning för framtiden. Ej heller propositionen gertillräcklig vägledning om prioriteringarna för detkommande samarbetet. är av stor politisk ochekonomisk betydelse för . Många svenskar har närakontakt med . förtjänar ett bättre utformatsamarbete.Att så lite har gjorts för att få till stånd ett ordentligtsamarbete med är oacceptabelt. StPetersburgsområdet bör bli en av östsamarbetets främstaprioriteter . Det Sverigehus, sominitiativ togs till redan under den socialdemokratiskaregeringen, har regeringen ännu inte fattat beslut om. För det kommande samarbetet mednordvästra bör regeringen ta initiativ till en studieöver regionen och dess potential.För insatser bortom det som kallas närområdet ärmöjligheterna begränsade. Det bör dock inte innebära attså lite görs som , om ens något, i de näraliggandeländerna och , i det dynamiskaCentraleuropa eller i andra områden där svenska insatserkan ha betydelse. Det gäller , ochCentralasien.Särskilda insatser behövs i det fornaJugoslavien, i synnerhet för att stärka det civila samhället.Vid en fredsuppgörelse kommer ettåteruppbyggnadsprogram att behövas. Det bör förberedasredan i dag. Socialdemokraterna har i särskild motionredogjort för vår syn på konflikten i det forna Jugoslavien.HanteringsordningenNär det gäller hanteringen av östsamarbetet villsocialdemokraterna framföra följande.Det avgörande är att få till stånd en klar arbetsrelationmellan myndigheter och regeringen. I några fall kanspecialuppdrag direkt från regeringen vara motiverade. Förde många olika långsiktiga insatserna är det docknödvändigt att ha en tydlig beredningsgång, att ha tydligtmyndighetsansvar för bedömning av olika förslag ominsatser, kostnadseffektivitet, uppföljning etc. Det gällerhela den professionalism som krävs att organisera ettsamarbete mellan alla olika typer av svenska parter och ettmottagarland i utveckling.Den myndighet som har denna roll är BITS. BITS harunder arbetat med att hantera den centraladelen av samarbete med Central- och Östeuropa.BITS roll erkänns implicit i regeringens proposition -- detBITS-förmedlade biståndet är störst och växer med varjeproposition -- men det explicita långsiktiga uppdraget villinte regeringen uttala. Istället talar man fortfarande ombildandet av en ny myndighet. Regeringens avoga attityd tillBITS tillhör det mest märkliga i regeringens politik.Statsrådsberedningens översyn av östsamarbetet harsom huvudförslag att bilda en ny beredning föröstsamarbete, BÖS. Mycket riktigt råder det ''delademeningar'' om detta. Socialdemokraterna vänder sigbestämt emot en sådan ordning. Förslaget är i praktiken enstatssekreterargrupp med beredningsansvar, allt och inget,på tvärs mot svensk förvaltningstradition. Det skulleofelbart leda till större oklarheter.Istället bör regeringen äntligen göra klart att BITS ärden centrala myndigheten. Därutöver har en rad andramyndigheter ansvar i enlighet med vad som framgår avtabellen nedan. Men BITS bör äntligen tillerkännas detmandat som det i praktiken försöker arbeta efter.Givetvis måste programmet hållas samman inomregeringskansliet. Detta kan lösas på olika sätt, men det äruppenbart att en integrering av östsamarbetet med UDsavdelning för internationellt utvecklingssamarbete, därsamma typ av uppdrag till BITS, , ,och redan hanteras, vore mestrationell. Vi förordar en sådan ordning. måsteden kompetens som varje del av besitterutnyttjas, i olika former för ansvarsfördelning och samråd.De särskilda miljö- och energiprojekt som regeringenförlagt till (A8) ochnäringsdepartementet (E9) ger ett betydelsefullt tillskott tillöstsamarbetet. Det är viktigt att , NUTEKoch annan miljö- och energikompetens engageras fullt ut. Iett övergripande perspektiv bör emellertid detta programingå i östsamarbetet som en helhet. Detta underlättar för ensamordnad prioritering och en effektiv genomföring. Bådedepartement och myndigheter skulle fortsätta att ha sammacentrala roll, men frågor som programförhandling,samfinansiering med de internationella finansiella institutenoch annat skulle underlättas. I enlighet därmed föreslår viatt dessa båda anslag förs över till utrikesdepartementetsanslag G1.Vi föreslår dessutom en ytterligare prioritering avmiljöfrågorna, genom att avsätta 13 milj. kr. ur deoutnyttjade medel som var avsedda för valutastöd.När det gäller de enskilda anslagsposterna inomöstsamarbetet vill vi föreslå den fördelning som framgår avtabellen nedan. Till skillnad från regeringen anser vi att denanslagsfördelning som regeringen gör måste vara mer än ett''beräkningsunderlag'', som regeringen uttrycker det ibudgetpropositionen. Detta handlar om viktiga politiskaprioriteringar. Regeringen har rätt att besluta omomfördelning mellan anslagsposter, men den redovisningsom regeringen lämnar till måste vara den somregeringen avser skall gälla. För större förändringar börregeringen återkomma till riksdagen.Kunskapsutvecklande bistånd m.m. genom BITS: Viföreslår en höjning med till BITS, totalt 323 milj.kr., och rätt att utfästa detta belopp över entreårsperiod. BITS har begärt 300 milj. kr. Regeringen harföreslagit 233 milj. kr. och har därvid inkluderat insatser som tidigarefinansierats på andra anslag.Folkrörelser och enskildaorganisationer genom SIDA: Vi föreslår en höjning med 30milj. kr., istället för den höjning med 2 milj.kr. som regeringen vill göra. Den utvärdering somgenomförts visar att detta bistånd är värdefullt. Denrekommenderar att stöd till mer långsiktiga projekt börprioriteras, vilket vi instämmer i. Stöd bör också i högregrad utgå till projekt som stärker demokratin och det civilasamhällets förmåga att delta i och styrasamhällsomvandlingen.Svenska Institutet har ettsynnerligen värdefullt program. Detta bör ökas med 15milj. till 60 milj. kr. Utöver Svenska Institutets ordinarieverksamhet bör, som regeringen föreslår, inom denna rameller på annat håll en språksatsning göras på ochLettlands rysktalande befolkning i syfte att öka deraskunskap i respektive estniska och lettiska.Regeringenhar över anslaget till SI tidigare finansierat en insats rörandeetablerandet av en handelshögskola i . I en särskildmotion har socialdemokraterna sagt att det inte ärriksdagens uppgift att ta ställning till denna typ av projekt,samt uttryckt vår oro över projektets utformning och begärtatt regeringen på nytt tar upp frågan till beredningtillsammans med BITS och/eller SI. I enlighet därmedföreslår vi att inte anslår särskilda medel. Deninsats som blir av får rymmas under de betydande ökningarsom görs av BITS och/eller SIs anslag.Näringslivs- ochinvesteringsstöd: Vi föreslår liksom regeringen en höjningtill 50 milj. kr. till samt 25 milj. kr. som tillskott till kapital. Swedfundhar 90 milj. kr. i outnyttjat kapital och beräknar ha ettbehov av 75--130 milj. kr.Kärnsäkerhet: Detta är ett högtprioriterat program. Vi föreslår att anslaget slås sammanmed anslaget till samma ändamål undermiljödepartementets huvudtitel, totalt 85,5 milj.kr.Suveränitetsstöd: Suveränitetsstödet är av stor viktför , och och därmed en central delav östsamarbetet. Det är ett väsentligt bidrag till dengemensamma säkerheten i . Denna stödformtill regionen bör utvidgas. Vi föreslår att 117 milj. kr. avsättsur det outnyttjade valutastödet (se nedan) och ingår som endel i det ''Program för gemensam säkerhet'' som vi föreslåri särskild motion. I enlighet därmed bör det vidgadesuveränitetsstödet överföras till det av oss föreslagna nyaanslaget B9 under huvudtitel.Därmed frigörs 60 milj. kr. inom det ordinarieprogrammet.G3. Avsättning för förlustrisker vad avsergarantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier:Med kommande budgetårs anslag skulle totalt cirka en halvmiljard kronor ha anslagits för detta ändamål. Av de medelsom avsatts har /93 550 milj. kr. av en ram om800 milj. kr. för finansiellt stöd utnyttjats. under1993/94 har 34 av 800 milj. kr. Avexportkreditramen om en miljard har 300 milj. kr. utfästs.Vår bedömning är att alltför stora belopp avsätts till dettaändamål i förhållande till vad som utnyttjas. Vi föreslårdärför att /95 200 milj. kr. avsätts, 40 milj. kr.mindre än regeringen.Miljösamarbete ochenergieffektivisering: Vi föreslår en ökad ambition på dettaområde, både genom ökade anslag och genom en bättrehanteringsordning. Som ovan redogjorts för föreslår vi attmiljöanslaget A8 Miljöinsatser i överförsfrån budget till östsamarbetet. Närkärnsäkerhetssamarbetet räknats in i den särskildaanslagsposten för detta samarbete återstår drygt 136 milj. kr. Därutöver anslår vi 13 milj. kr. till ett programom 150 milj. kr. Vi föreslår vidare att anslaget E9 Åtgärderför energieffektivisering m.m i bl.a. ochÖsteuropa om 87,5 milj. kr. överförs till östsamarbetet.Därmed skapas förutsättningar för en bättre hantering avdessa viktiga frågor. och även fortsättningsvis att spela avgörande roller förinnehållet i de beslutade programmen och det fortsattaarbetet.Valutastödet: De 300 milj. kr. som regeringeninte utnyttjat för valutastöd till bör nuomfördelas. Vi föreslår att utrymmet allokeras på följandesätt:117 milj. kr. till ytterligare suveränitetsstöd inom ramenför Programmet för gemensam säkerhet,13 milj. kr. till ytterligare miljöstöd,70 milj. kr. till ett demokratiprogram,100 milj. kr. till arbetet med de ekonomiskareformprogrammen.De särskilda medel som härmed avsätts för ettdemokratiprogram och ett ekonomiskt program börgrundas på en genomgång av läget i de baltiska länderna.Beredningen bör ske med hjälp av myndigheterna, där ettsärskilt beredningsansvar bör ges till BITS, som därmedockså bör vara huvudansvarig för hanteringen av den störredelen av dessa medel. Därmed kommer det anslag somBITS ansvarar för att kraftigt överstiga de nu anslagnamedlen.Det socialdemokratiska förslaget tillöstsamarbetsprogram /94 ser därmed ut på följandesätt:anslag regeringensoc.dem. skillnad 93/9494/9594/95s/reg.Anslag G1BITS200233323+ 90SIDA454777+ 30SWEDECORP305050Swedfund Int AB502525Svenska Institutet354560+ 15Kärnsäkerhet253085,555,5 fr M-depBaltiska inv prog505050Övrigt multistöd90105105Till reg disp5676,576,5Suveränitetsstöd5060(117)till B9/-- -- 35Anslag G3230240200-- 40Miljö122,5191,8136,3+ 13 (totaltca. 150)varav m.m.(136,3)kärnsäkerhet( 55,5)Energieffektiv.9587,587,5Omfördelning av valutastödettill b(300)Suveränitetsstöd, säkerhets-skapande insatserb117b(till B9)Miljöstöd13Demokratistöd70Ekonomisk omvandling100 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att av regeringen begär noggrannredovisning av de biståndsmedel som avsatts för samarbetemed ,2. att av regeringen begär att en ny politik föröstsamarbete formuleras, som kan läggas fast i bredsamstämmighet i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka den gemensammasäkerheten, om att stärka demokratins kultur samt om attstödja en samhällsomvandling som är ekonomiskt, socialtoch miljömässigt hållbar,4. att begär av regeringen att en strategiutformas för ett pånyttfött som dynamiskregion i ett alleuropeiskt samarbete,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ett samarbete medPolen och med , särskilt S:t Petersburgsområdetoch /, vid sidan av denprioritering som bör göras av de baltiska länderna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ett samarbete medandra länder, särskilt med det ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att BITS bör vara den centralamyndigheten i hanteringen av östsamarbetet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samordning av de särskildamiljöoch energiprogrammen med östsamarbetet, och enöverföring av anslaget A8 från huvudtitel och anslaget E9 från huvudtitel tillUtrikesdepartementets huvudtitel, anslaget G1,9. att beslutar omallokera de outnyttjademedel, , som /92 avsattes för valutastödtill de baltiska länderna,10. att beslutar att till suveränitetsstöd anslå117000000 kr som läggs under det av Socialdemokraternaföreslagna nya anslaget B9, Säkerhetsskapande åtgärder,11. att beslutar att till extra miljöstöd anslå ,12. att beslutar att till ett demokratiprogramanslå , samt att av regeringen begära en närmareberedning av ett sådant program i enlighet med vad somframförts i motionen,13. att beslutar att till stöd för de ekonomiskareformprogrammen anslå , samt att av regeringen begära en närmareberedning av ett sådant stöd i enlighet med vad somframförts i motionen,14. att för /95 anvisar en ramom till BITS för främst kunskapsutvecklande insatser,samt att BITS får rätt att utfästa detta beloppöver en treårsperiod,15. att för /95 anvisar en ramom . till SIDA för insatser genom folkrörelser ochenskilda organisationer,16. att ur ramen för /95 anvisar60000000 kr till för stipendier, kulturutbytem.m.,17. att ej anvisar särskilda medel till enhandelshögskola i ,18. att för /95 anvisarsammanlagt för förlustrisker vad avser garantier för finansielltstöd och exportkreditgarantier.