mot · GH02Fi303 · 1994-01-25 00:00:00 — Det pågår ett systemskifte i , regisserat avModeraterna och med stöd från övriga borgerliga partier iriksdagen. Genom att successivt försämra den offentligasektorns ekonomi rycks grunden för den generellavälfärdspolitiken undan. Förutsättningar skapas för andralösningar där den egna plånboken kommer att avgöra vemsom får den bästa vården, skolan ochbarnomsorgen.Vi är snabbt på väg in i det så kalladetvåtredjedelssamhället -- ett resultat av den nyliberalapolitiken -- där en stor medelklass lever bra men där mångamänniskor hamnar utanför välfärden. Tydligaklasskillnader i form av hög arbetslöshet, social utslagning,segregation och invandrarfientlighet kännetecknar ettsådant samhälle. uppvisar många tecken påatt tvåtredjedelssamhället redan är etablerat.Människors bristande tilltro till regeringens vilja ochförmåga att komma tillrätta med strukturellaproblem förstärker den negativa ekonomiska utvecklingen.Rädslan för att förlora jobben och osäkerheten om framtidapensions- och försäkringssystem gör att svensken spararsom aldrig . Därför räcker inte exportökningar för att fåfart på hjulen. Det krävs också att människor får tillbakaframtidstron. Först då vågar man öka den egnakonsumtionen och den vägen medverka till högre tillväxtoch fler jobb.Trots vetskapen om att människor går direkt ut iarbetslöshet skär de borgerliga partierna ner statsbidragentill kommuner och landsting i snabb takt. pågårförberedelser inom med att begränsa denkommunala beskattningsrätten för att den vägen förhindraatt framtida tillväxt kommer kommunerna till del. Ett annatinslag i den borgerliga politiken är att ålägga kommunernanya betungande och ofinansierade arbetsuppgifter som i sintur tvingar fram neddragningar inom andra angelägnaområden.Ett led i den borgerliga strategin är införandet av''pengar'' av olika slag, såsom husläkarpeng och skolpeng.Detta innebär att viss verksamhet garanteras skattepengarmed stöd av lagen medan övrig verksamhet --exempelvis hjärtsjukvård -- skall inrymmas i den ''restpost''som de valda kommunalpolitikerna har att fördela. Dettainnebär i praktiken en resursöverföring från fattiga till rika,från svaga till starka.Nya riksdagsbeslut underminerar ekonominInförandet av husläkare och den fria etableringsrättenför specialistläkare och sjukgymnaster kommer att åsamkakommuner och landsting ökade kostnader. Om samtligagöteborgare listar sig hos en husläkare -- vilket måste varameningen -- kommer kostnaderna att öka med minst 150miljoner kronor . 1994 kan kostnadsökningenuppskattas till hälften, ca . Ökadekostnader för specialistläkare/sjukgymnaster haruppskattats till 1994.Beslutet att införa skolpeng har ökat kommunenskostnader med , utan att flerelever tillkommit. Barnomsorgslagen, som skall införasfr.o.m. 1995, kommer att tvinga fram nästan 3000 nyaplatser (nuvarande kö) till en sammanlagd kostnad på ca100 per år.Förutom ökade socialbidragskostnader kommerändrade ersättningsregler för A-kassan samtavdragsmöjligheten för avgiften till A-kassan att minskaskatteintäkterna med redan1994. 1995 minskar skatteintäkterna medytterligare när avgiften höjs från en tilltvå procent.Sammanfattningsvis har således fattat beslut,som ytterligare försämrat ekonomimed (75+25+45+200). 1995 försämrasekonomin med ytterligare (75+100+140) till sammanlagt ijämförelse med 1993, vilket i sin tur motsvarar enskattehöjning på 1,50.Detta visar med stor tydlighet att staten lastar påkommunsektorn uppgifter utan någon som helst hänsyn tillkonsekvenserna för annan verksamhet, såsomsjukhusvård och äldreomsorg, som ännu inte erhållitsamma ''fallskärmar'' som skolan och barnomsorgen. Idessa frågor återkommer vi i andra motioner till berördautskott.Sveket mot göteborgarnaI valrörelsen gick till bred attack motSocialdemokraternas sätt att sköta regeringen. Underfältropet ''Det är framtidstro och optimism som skall bredaut sig i storstäderna, inte armod och stagnation'' skulleinvånarna lockas att lägga sina röster på det moderataalternativet. Budskapet kryddades med löften omkommande skattesänkningar. I första hand riktade man insig på storstädernas ekonomiska problem och konstateradeatt storstäderna saknade ett ''kompetent ledarskap'' ochhade utsatts för ''en negativ särbehandling av denSocialdemokratiska regeringen och den socalistiskamajoriteten i . ''I stället utlovades en politik som är ''konsekvent och tarhänsyn till storstädernas speciella förutsättningar.Moderaterna har insett att storstadsregionerna är Sverigesekonomiska motorer. Det går inte att strypa storstädernaoch tro att utvecklingen och tillväxten därmed flyttas tillandra delar av ....Därför måste en kommandeborgerlig regering ta bort alla hämskor på storstäderna. ''I bedrev de borgerliga partierna kampanj påsamma tema. före valet hävdades det framförallt från att underskott skulle blimellan 800 och . Verkligheten blev ettutfall på -, dvs. helt i överensstämmelsemed den budgetnivå som både Socialdemokraterna och deborgerliga partierna ställt upp för 1991.Med facit i hand är det bara att konstatera att av allalöften blev det inget. I stället har hamnat i ettännu värre läge på grund av den borgerliga politiken.Skattereformens negativa konsekvenser har inte rättats tilltrots att den före valet beskrevs som ''den senaste stenen påbördan för storstäderna.'' Ett nytt statsbidragssysteminfördes som åter inneburit ''en negativ särbehandling''av . Det statliga lånet på , somvar ett uttryck för den socialdemokratiska regeringensförståelse för problem, blev plötsligträntebelastat trots löften om fortsatt räntebefrielse.Tillsammans med konsekvenserna av den ekonomiskaåtstramningspolitiken som lett till hög arbetslöshet, socialutslagning, ökad segregation och invandrarfientlighet, harregeringspolitiken medverkat till att hamnat i ensituation som saknar motstycke i modern tid.Göteborg i strykklassAllt har den kommunalaverksamheten i ökat i betydligt lägre takt ängenomsnittet av landets kommuner.Den grundläggande förklaringen till den svagautvecklingen är att -- i jämförelse medkommunsektorn i övrigt -- drabbats av statliga indragningarsom motsvarar ett inkomstbortfall på motsvarande 5 skattekronor.Om hade haft dessa inkomster hadeunderskott inte uppstått och förutsättningar hade funnitsför att ge göteborgarna en bättre service.Borttagandet av beskattningsrätten på juridiska personer,skattereformen samt det statsbidragssystem som gällerfr.o.m. 1993 är de huvudsakliga orsakerna, vilket framgårav sammanställningen nedan.Tabell. Statliga indragningar utöver genomsnittet förlandets kommuner.Motsvarar ikommunalSlag av indragningEffekt , MkrutdebiteringSlopad beskattningsrätt1 0002,35 kronorSkattereformen7001,65 kronorNytt statsbidragssystem4000,95 kronorSumma2 1004,95 kronorI jämförelse med genomsnittssvensken har göteborgarensåledes drabbats av en indragning som motsvarar enkommunalskatt på . Den i särklass viktigasteåtgärden för att komma till rätta med kommunensekonomiska problem är att tar de beslut sominnebär att behandlas på samma sättsom övriga kommuner i landet.Servicen allt sämreFör att nå ekonomisk balans har beslut tagits omdrastiska nedskärningar inom skola, barnomsorg, sjukvårdoch äldreomsorg. skallden befintliga verksamheten bantas ! Trotsdetta återstår ett underskott 1994 på ,vilket motsvarar en skattekrona.Vid ingången av 1992 fanns 69 641 anställda i (kommun pluslandsting). Vid utgången av 1993 hade 7 033 jobb försvunnit. För att klara budgeten för 1994krävs att ytterligare ca 3 500 jobb försvinner, varav nästan hälften inomsjukvården.Konsekvenserna för göteborgarna har blivit storaförsämringar i servicen. Antalet elever i skolklasser ochantalet barn i barnomsorgen har ökat drastiskt.Vårdgarantierna inom sjukvården kan inte upprätthållas. Iprincip sätts inga vikarier in när personalen är frånvarandep.g.a. Den lokala kultur- och fritidsverksamhetenhar halverats för att klara den mest basala vården ochomsorgen för äldre människor.Göteborgs förutsättningarKommunförbundets rapport ang. levnadsförhållanden iSveriges kommuner bekräftar destrukturella problem som har att handskas med.Inom i stort sett varje redovisat område har Göteborgsvårigheter jämfört med riket. Vi skall här ge någraexempel. Siffrorna anges i % och gäller för 91--92.RiketGöteborgAndel utländska medborgare9,615,7andel ensamstående med barn3,94,5andel förvärvsarbetande78,473,1andel arbetssökande6,27,1de sociala transfereringarnas andel av hushållens inkomster 17,2 19,5andel boende i hyresrätt39,656,5bostadskostnadsindex100,0114,1andel gymnasial utbildning47,244,5andel socialbidragstagare6,710,1kostnad kr/inv för ind.- och fam.-omsorg1 2683 487andel förtidspensionerade4,45,3ohälsotal (antal dagar)38,246,9antal för brott misstänkta personer per 10 000 invånare 90-92 369 431därav narkotikabrott2546Nytt skatteutjämningssystem nödvändigtListan kan göras mycket längre och visar tydligt att ettnytt skatteutjämningssystem måste genomföras, ett systemsom tar hänsyn till de förslag om ändringar somStrukturkostnadsutredningen lagt fram. Utredningen har --till skillnad från nuvarande system -- beaktat sådanamerkostnader som drabbar och andra störrestäder, bl.a. kostnader för äldreomsorg, socialbidrag, gatoroch vägar samt kollektivtrafik. Den förrasocialdemokratiska regeringen utfärdade tilläggsdirektiv tillKommunalekonomiska kommittén med uppdrag att särskiltbeakta de problem som drabbat mot bakgrund avbl.a. Det fanns med andra ord bådeinsikt och vilja att göra något åt situationen. Den borgerligaregeringen valde dock att slänga uppdraget i''papperskorgen''.Vi kommer också att fortsätta att argumentera för attGöteborg kompenseras för skatteomläggningens effekteroch att en ekonomisk ''navelsträng'' etableras mellannäringsliv och kommun, för finansiering av sådanainvesteringar som är av betydelse för infrastrukturen ochden ekonomiska tillväxten i och regionen.Riksdagen har ansvar även för GöteborgRiksdagen måste ta ansvar för hela landet, ävenstorstäderna. Om de beslut som fattas drabbar någonlandsända särskilt hårt måste man ta sitt ansvar och rätta tilldessa beslut. Det är därför nödvändigt att de särskildaproblem som uppstått i i samband medskatteomläggningen och det nya statsbidragssystemet löses.Det kan heller inte vara rimligt att ett lån som lämnats medlöfte om räntefrihet plötsligt räntebelastas. De regler föravtalsvillkor som gäller i övrigt måste rimligtvis även gällamellan stat och en kommun. Det är också nödvändigt att ettnytt skattutjämningssystem i linje medStrukturutredningens förslag med det snaraste införs samtatt möjligheten till en ''navelsträng'' mellan lokaltnäringsliv, exempelvis fastighetsskatt, och kommunenskapas för att kunna finansiera nödvändig infrastruktur.Regeringen bör återkomma till med förslag omåtgärder som återger dess möjligheteratt ge sina medborgare en service som motsvarar landet iövrigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att återställaGöteborgs kommuns ekonomi.