mot · GH02Ub356 · 1994-01-25 00:00:00 — Bidrag till fristående skolor m.m. Stat och kommun har det övergripande ansvaret för attbarn och ungdomar bereds skolgång och utbildning. I ettnationellt utbildningsväsende innebär det för statens delbl.a. att lägga fast utgångspunkter, mål och riktlinjer förutbildningen, att definiera likvärdighet, rättigheter ochskyldigheter, att ställa upp kvalitetskrav och svara förutvärdering. För kommunerna innebär ansvaret attutbildning ges av god kvalitet samt att genomföra och tillstor del finansiera utbildningen.Föräldrar tillsammans med eleverna är de som bästkänner vilka behov de önskar få tillgodosedda. Att skapaökad valfrihet och förnyelse inom utbildningsområdet ärviktiga inslag i utbildningspolitik.Med likvärdig utbildning menar vi inte en likformigutbildning utan att alla skall ha samma rätt till en utbildningav god kvalitet oavsett bostadsort, social och ekonomiskbakgrund. Barn som är födda i och barn somkommer hit som invandrare skall ges likvärdiga möjlighetertill utbildning.Elever med handikapp eller med behov av extra resursermåste garanteras att få sina behov tillgodosedda. Om interiskerar svaga grupper att komma i kläm.Det lokala ansvaret för skolan skall vara tydligt.Decentralisering inom skolväsendet skall ge möjligeht anpassning av utbildningen till lokala förutsättningar ochbehov och långtgående lokal beslutanderätt.Decentralisering innebär att beslut och ansvar alltid skallligga så nära verksamheten som möjligt -- på den enskildaskolenheten, i arbetsenheten och ute i klassrummet.En annan viktig dimension av decentralisering ärelevdemokrati och föräldramedverkan. begärde ien motion till , ang. prop. 92/93:220, att riksdagenskulle ge regeringen i uppdrag att återkomma i fråga omförslag till modell för brukarinflytande. Vi fick gehör för vårlinje och regeringen kommer att utreda frågan vidare.ValfrihetÖkad valfrihet och förnyelse är viktiga inslag iutbildningspolitiken. Stat och kommun skall svara för attalla elever bereds möjlighet till en kvalitativt godutbildning. Detta innebär inte ett strömlinjeformatutbildningsväsende med en huvudman.Centern har medverkat till att skapa förnyelse, mångfaldoch valfrihet inom skolan. Riksdagsbeslutet som ladefast principerna om ersättning till de fristående skolornaföljde partimotion om statsbidrag till skolan.Genom beslut med anledning av propositionom valfrihet och fristående skolor (prop. 1991/92:95, bet.1991/92:UbU22) reglerades villkoren för statliga ochkommunala bidrag till fristående skolor. Från dengenomsnittliga kommunala elevkostnaden medgavs ettavdrag på 15 %.Vi har haft principen om bidrag till fristående skolorunder och man har kunnat se konsekvenserna avdetta. Det har visat sig att de fristående skolorna som regelöverkompenserats.Ersättningsnivån behöver justeras. Vi förordar ensänkning till av kommunernas genomsnittskostnad,vilket även var den nivå som förordades av utredningen somföregick reformen. Om de fristående skolorna har störreåtaganden skall dessa naturligtvis kompenseras för detta.Obligatorisk skolstart för 6-åringar och tioåriggrundskolaVåren 1991 beslöt att införa flexibel skolstart.Innebörden av beslutet är att 6-åringar kan få börja skolanom föräldrarna så önskar och kommunen lämnar sittmedgivande. fårkommunerna bestämma i vad mån 6-åringar skall tas in.Fr.o.m. är kommunerna skyldiga att ta emot alla6-åringar som vill börja skolan.Beslutet om införandet av flexibel skolstart innefattadeen rad frågor som inte besvarats och som vi ansåg borde habesvarats. En arbetsgrupp med uppgift att se över dettatillsattes inom . Arbetsgruppen presenterade enrapport ''Skolstart''. I rapporten förordas en skolstart , en tioårig grundskola med stadielös och årskurslösundervisning. Rapporten utgår från en helhetssyn och vadsom är lämpligt för barnen och deras utveckling.Verksamheten i skolan skall alltid präglas och utgå frånde behov eleverna har. Detta gäller hela skolgången.Mognad och utveckling skiljer sig från elev till elev. Detviktiga är att skolan och dess personal kan möta varje elevutifrån dennes individuella utvecklingsnivå och behov.Verksamheten ska stimulera och uppmuntra en allsidigutveckling. Detta förutsätter ett flexibelt arbetssätt.Genom beslut om ny läroplan förgrundskolan, prop. 1992/93:220, införs en stadielösgrundskola. I en stadielös grundskola finns förutsättningarför att årskursindelningen luckras upp till förmån för en merintegrerad och åldersblandad undervisning. Detta germöjligheter till ett flexibelt arbetssätt med arbetsformer däreleverna kan ingå i olika grupper beroende på var debefinner sig i sin utveckling. Ett fördjupat samarbete mellanförskola och skola är av stor betydelse för barnen och förutveckling av både förskolans och grundskolansverksamhet.Genom att integrera förskolans 6-årsgrupp igrundskolan ges möjlighet att utveckla samarbetet mellanskola och förskola. Här ges möjlighet att ta tillvara de olikakompetenser som skilda personalkategorier för med sig iform av utbildning och erfarenheter.Genom samordning och samverkan mellan förskolansoch personal tillförs verksamheten mångapositiva kvaliteter. Förskolans arbetssätt kommergrundskolan till del och kan möta eleverna ettår tidigare. Estetiska och rörelseinriktade aktiviteter varvatmed läsförberedande moment ger barnen en stimulerandehelhet. Dessutom ges utrymme för barns naturliga behov avlek och rörelse. Övergången mellan förskolans ochgrundskolans arbetssätt sker successivt.I en åldersblandad och stadielös grundskola är detnaturligt att organisera undervisningen i olika grupper ellertemata. Eleverna kan deltaga i olika grupper beroende påvilket behov eller önskemål de har. Eleverna behöver inte ialla moment följa sina jämngamla kamrater utan kan då detär motiverat delta i undervisning eller aktiviteter blandäldre eller yngre kamrater.Under våren 1993 tillsatte regeringen en utredning meduppgift att belysa frågan om skolstartsålder och skolpliktenslängd. Vi anser att utredningen bör ta fasta på vår modellmed en integrering av förskola--skola under grundskolansförsta del samt åldersblandad undervisning. Vår modell germöjlighet att fokusera elevernas mognadsnivå och därmedde behov som hör ihop med denna. Vi anser oss med dettafå en skola som möter eleverna istället för elever som möterskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till fristående skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolstartsålder och tioåriggrundskola.