mot · GI02Jo5 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:101 Frivillig miljöstyrning och miljörevision EU:s femte miljöprogram innebär i många avseenden enkursändring jämfört med tidigare miljöprogram bl.a. genomatt andra styrmedel än lagstiftning ges en mer framträdandeplats. Ett sådant instrument är ett system med frivilligmiljöstyrning och miljörevision som har till syfte attförbättra och utvärdera industrins miljöarbete och atttillhandahålla offentlig information om detta arbete.Beslut om systemet fattades inom EU genom enförordning (EEG nr 1836/93). Förordningen harförts in i en bilaga till och när blirmedlem i EU blir den utan extra åtgärd tillämplig även iSverige.Förordningen syftar till att främja en frivillig förbättringav industrins miljöarbete. Syftet skall uppnås genom attföretagen utarbetar och förverkligar en miljöpolicy, ettmiljöprogram och ett miljöstyrningssystem för sinaanläggningar. Effekterna av åtgärderna skall utvärderasregelbundet genom bl.a. miljörevisioner och allmänhetenskall informeras om miljöarbetet vid företagets olikaanläggningar. Förordningen omfattar i första hand industrin,men försök kan göras att tillämpa bestämmelserna även påandra sektorer såsom handel och distribution samt denoffentliga sektorn.Mycket talar för att systemet kan få en stor kommersiellbetydelse i samband med upphandlingar av olika slag därföretagen kan markera sin miljöprofil genom att ansluta sigfrivilligt.Intresset från svensk industri är stort och framför alltmånga exportinriktade större företag förbereder sig för attkunna ansluta sig till systemet när det träder i kraft i april1995. Svensk industri borde genom sitt miljökunnande hagoda förutsättningar att bli ledande.Andra länder satsar emellertid betydande resurser på attgenom olika projekt förbättra framför allt de små ochmedelstora företagens miljöarbete. Som exempel kannämnas att kommer att avsätta 120 miljoner danskakronor för att genominformation och rådgivning m.m. stimulera det danskanäringslivets deltagande i förordningen. Liknande satsningargörs i vissa andra länder, t.ex. . Även har avsatt vissa medel som det naturligtvis ärhård konkurrens om.Detta är i linje med förordningen som säger att (art. 13):Medlemsstaterna skall främja alla företags och i synnerhetde små och medelstora företagens deltagande imiljöstyrnings- och miljöredovisningsordningen genom attorganisera eller stimulera tekniska stödåtgärder för att gedessa företag den expertis och den hjälp som krävs för attfölja de regler, villkor och förfaranden som anges iförordningen.Det är mot den bakgrunden anmärkningsvärt attpropositionen inte innehåller några förslag om stimulans föratt främja företagens deltagande i systemet utan hänvisninggörs till att detta kan handhas av de regionalautvecklingsbolagen inom ramen för befintliga resurser. Irealiteten innebär detta att ingen satsning kommer att ske ochatt många företags försprång på miljöområdet inte kommeratt tas till vara i den konkurrenssituation som kommer attuppstå inom EU.Det är givet att det statsfinansiella läget gör det svårt attreservera medel för nya satsningar även om det kan leda tillökad konkurrenskraft för industrin. Man får då söka andramöjligheter och en sådan är Arbetslivsfonderna somavvecklar sin verksamhet . De kvarvarandemedlen skulle med fördel kunna användas för att stimulerautveckling av ett bättre miljöarbete inom små och medelstoraföretag. Eftersom det finns starka kopplingar mellan yttremiljö och arbetsmiljö skulle resultatet bli att ocksåarbetsmiljön förbättras.Regeringen bör därför skyndsamt utreda möjligheten attöverföra resterande medel från arbetslivsfonderna eller deldärav för att stimulera i synnerhet de små och medelstoraföretagens deltagande i den frivilliga miljöstyrnings- ochmiljörevisionsordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medel för att stimulera företagensdeltagande i miljöstyrnings- och miljörevisionsordningen.