ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T412 · 1994-01-25 00:00:00 — Erfarenheterna visar att olyckor i samband medmotorcykelfärder orsakar stora kroppsskador som till en delskulle kunna minskas om förarna har skyddsdräkter.Under förra året behandlade trafikutskottet en motionom skyldighet för motorcyklister att bära skyddsdräkt. Somskäl för avslag angav då utskottet att skulle följafrågan om skyddsdräktanvändning. Utskottet säger vidareatt har det blivit allt vanligare attmotorcyklister använder sig av skyddsdräkt och att därmeden utveckling sker som är positiv för trafiksäkerheten.Det underliga är att har lagstiftat att förare avmotorcykel och passagerare skall vara utrustade med hjälm.Övriga delar av kroppen behöver inte skyddas. Med andraord kan motorcykeln framföras i trafiken med förare somär utrustad med hjälm och shorts vilket man också kan seexempel på under sommarmånaderna.Om motorcyklistens kropp inte är väl skyddad underglidmomentet vid en eventuell olycka kommer dess tryckmot underlaget, friktionen och hastigheten att ge upphovtill skrapsår och i vissa fall brännskador på de mjukdelarsom är i kontakt med vägbanan. Såren blir då naturligtvisockså nedsmutsade och detta leder i sin tur till infektion,försenad läkning och ökad ärrbildning.Skador på bålen och extremiteterna framstår nu som detstörsta problemet. Särskilt allvarligt är problemet med delednära frakturerna på skuldror, armbågar och knän. Dessaär orsak till nästan hälften av fallen med invaliditet.Skinnkläder av god kvalitet och skyddande stoppningarmed god energiupptagning vid stötar kan ge avsevärtförbättrat skydd för motorcyklister i flertalet av de olyckorsom sker.En skyddsdräkt, tillverkad efter de rekommendationeroch föreskrifter som TSV rekommenderar i ''Regler förfordon, bilaga 17 till TSVFS 1985:60'', borde allamotorcyklister och passagerare vara utrustade med vidframfart på motorcykel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lag omskyddsdräkt som obligatorisk utrustning vid framförande avmotorcykel.
mot · GH02T413 · 1994-01-25 00:00:00 — Den tekniska utvecklingen inom elektronik- ochdataområdet har varit mycket snabb under det senastedecenniet och kan väntas fortsätta. Stora möjligheter finnsatt utnyttja detta inom fordonsområdet.Olika enskilda uppfinnare och konstruktörer kommeribland med tekniska nyheter inom detta område.Emellertid finns det en rad myndighetsbestämmelser, såvälnationellt som internationellt, som inte följer med i dentekniska utvecklingen. I själva verket förhindrar de ettnytänkande på många fordonstekniska delområden.En del av idéerna är av sådan karaktär att de verkligavinsterna för samhället inte uppstår förrän alla fordonanpassas till de nya systemen, och ibland måste ocksåtrafikmiljön (vägbanan, vägmärken etc) anpassas. På en delområden är det uppenbart att detaljerade tekniskamyndighetsbestämmelser krävs för att systemen skall geavsedd nytta.Exempelvis går det att mäta alkoholhalten i förarensutandningsluft och förhindra att alkoholpåverkadepersoner kör bil. Det går även att konstruera ett körkortsom är startnyckel och även dörrlås till en ellerflera bilar, för att försvåra bilstölder.På många olika sätt kan man göra fordonens ljud- ochljussignaler beroende av fordonets hastighet. Det går ävenatt registrera fordonets beteende i syfte att förhindraöverträdelser av hastighetsgränser och att undvika andraolämpliga händelser. Exempelvis kan avståndet tillframförvarande trafikant hållas under kontroll.Det går att debitera skatter och avgifter efter var och hurman kör. Även parkeringsavgifter skulle kunna kopplasihop med ett sådant debiteringssystem, om man önskar.Rent fordonstekniska förbättringar itrafiksäkerhetshänseende går också att göra vad avserbromssystem, belysningssystem med mindre bländningsriskoch skyddssystem (bälten och luftkuddar).I samband med körning av utryckningsfordon finnsmöjligheter att påverka trafiksignaler och att informerafordonsförare i närheten.Sammanfattningsvis finns stora möjligheter att ökatrafiksäkerhet och framkomlighet, att minska vägtrafikensmiljöskadlighet, att åstadkomma bättre differentierad ochrättvisare skatteuppbörd, att förhindra stölder samt att göratrafiken billigare och effektivare.För att åstadkomma dessa förbättringar krävs att statenpå lämpligt sätt tar initiativ till en samlad genomgång avbehov och möjligheter inom området. En sådan utredningförutsätter ett internationellt samarbete inom bl a EU ochECE (FN:s ekonomiska kommission för ). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av en samladgenomgång av behov och möjligheter att använda modernteknik inom vägtrafiksektorn.
mot · GH02T414 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningTrafiken skördar ungefär 600 dödsoffer . Tilldetta ska läggas ett stort antal skadade personer. Föresommaruppehållet tog ett beslut om inriktningenav trafiksäkerhetsarbetet inför 2000-talet. Beslutet innebäratt trafiksäkerhetsmålen ligger fast. Att trafikantenskunskaper och erfarenheter ska tas till vara. Vidare ska enökad dialog ske mellan myndigheter och trafikanter.Sedan inordnats i haromfattande reformer inom trafiksäkerhetsarbetetpåbörjats. Resultatet av dessa reformer kan ännu inteavläsas, även om antalet skadade och döda i trafiken under1993 var det lägsta . Det är ocksåglädjande att se att prioriterar inom sina ramartill förmån för trafiksäkerhet.Det kommunala trafiksäkerhetsarbetetEfter den starka expansionen inom den kommunalasektorn har kommunerna nutvingats minska sina utgifter. I många kommuner har dettagått ut över trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala gatoroch vägar. Det är dock ännu oklart i hur stor utsträckningdetta skett och vilka konsekvenser det fått. För att interiskera tragiska ökningar av olyckstalen bör dettaskyndsamt klarläggas.I har man även huvudmannaskapför sjukvården. Där inleds ett försök med att budgetmässigtge ansvar för de vårdkostnader somtrafikolyckor ger upphov till. Därigenom skapas ett starktekonomiskt incitament för att genompreventivt arbete nedbringa antalet olyckor. Detta försökbör följas noga och former för att införa liknande styrmedelpå orter där huvudmannaskapet för trafik och sjukvård ärdelat bör utvecklas.Alkohol och trafikDet är en självklarhet att alkohol och trafik är tvåoförenliga ting. Det ligger djupt i svenska folketsmedvetande att man inte skall köra bil efter intag avalkoholhaltiga drycker. En av de många olika faktorer somkan ha bidragit till att internationellt sett har en godtrafiksäkerhet är att vi i förhållande till de flesta andraländer har varit föregångare när det gäller attuppmärksamma alkoholens skadliga inverkan påtrafiksäkerheten.Faktum är att av alla trafikanter är nyktra men den resterande delen0,är förare som står för en förödande stor del avolyckorna. Till exempel är mer än varannan förare som dör isingelolycka alkoholpåverkad. Av det totala antalet dödadeförare mellan 1989--1991 var alkoholrelaterade. Vad beträffarmotorcykelstatistiken är denna om möjligt ännu mörkare.Mer än varannan mc-förare som dödades var berusad. Frånsamhällets sida finns därför fortfarande behovet av en tydligmarkering att trafik och alkohol inte hör ihop. Detta börbefästas med en nollpromillegräns. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kartläggning avhur besparingarna i den kommunala sektorn inverkat på detkommunala trafiksäkerhetsarbetet,2. att hos regeringen begär att får iuppdrag att följa upp det försök som planeras i Göteborgatt låta bära vårdkostnaden för trafikolyckor,och föreslå hur en motsvarande reform skulle gå till på orterdär trafik och sjukvård har olika huvudman,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en nollpromillegräns itrafiken.
mot · GH02T415 · 1994-01-25 00:00:00 — är enligt tillgänglig statistik ett av de län därde flesta trafikolyckor med vilt förekommer. Men underligtnog är också ett av de län där viltstängsel eftervägarna är minst förekommande. Detta trots att det genomVärmland går dels Europavägar, dels flera riksvägar medinternationell anknytning. Till vårt grannland Norgesträcker sig E 18, och . Antalet meterviltstängsel efter dessa vägar är minimalt trots att antaletkollisioner fordon -- vilt är bland det högsta i landet.Mot bakgrund av detta bör de resurser som fördelas föruppsättning av viltstängsel i större utsträckning än nuprioritera de län, där förekomsten av viltolyckor är störst. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en ökad satsning påviltstängsel i de län där viltolyckor är mest förekommande.
mot · GH02T416 · 1994-01-25 00:00:00 — Alltsedan vi i vårt land införde bestämmelser omobligatoriskt säkerhetsbälte kan vi konstatera att de tidigareomfattande personskadorna i samband med trafikolyckorhar minskat efterhand. En bidragande orsak till detta är attbil/säkerhetsbältet utan tvekan är och förblir ettutomordentligt skydd för den enskilde när vi färdas uteftervägarna. Erfarenheterna är med andra ord mycket goda ochallt flera respekterar lagbestämmelserna och inser faranmed att slarva med användandet av säkerhetsbältet.I samband med lagens tillkomst gjordesundantagsbestämmelser för förare av vissa fordon, typtaxiförare och vissa andra yrkesgrupper, i deras dagligagärning. Det har gått åtskilliga år sedan tvånget medsäkerhetsbälte infördes och alltjämt finns vissa dispenser föryrkesförare och andra att inte behöva användasäkerhetsbälten. Det visar sig att många av dessayrkesförare och berörda grupper oftare än andra skadar sigi samband med trafikolyckor av skilda slag. Det bordeövervägas om inte alla grupper som färdas på vägnätetborde inrymmas under bältesobligatoriet. En taxiföraresom kör privat har obligatoriet medbilbälteslagen. Steget ifrån att vara privatbilist till att varayrkesförare kan inte vara särskilt långt. I anledning däravanser jag att frågan om utsträckning av lagen även böromfatta de yrkeskategorier som är undantagna meddispensbestämmelser för förare av motorfordon. Dispensskall självfallet alltjämt gälla för de handikappade ochpersoner med nedsatt rörlighetsförmåga i en eller annanform. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att frågan ominförande av obligatoriskt användande av säkerhetsbälteövervägs för fordonsförare som har generell dispensfrån användande av säkerhetsbälte vid framförande avmotorfordon.
mot · GH02T417 · 1994-01-25 00:00:00 — Alla kommuner är skyldiga att anordna skolskjuts till deelever som är berättigade enligt respektive kommuns egnaregler.För skolskjutsning finns särskilda bestämmelser både iförordningen om skolskjuts och i . Bestämmelserna tar upp frågor om hållplatser,färdväg, samråd, utmärkning av skolskjuts m.m.På skolskjutsfordon skall finnas skolskjutsskyltar medblinklyktor. Dessa skall vara tända 100 m före och 100 mefter hållplatsen. De skall också vara tända vid på- ochavstigning. Detta för att andra trafikanter skalluppmärksamma att det kan finnas barn utmed vägen.Detta är bra regler, men det är nu dags att gå ytterligareett steg i trafiksäkerhetsarbetet för barnen.Skolskjutstrafiken sker ofta utmed länsvägar där reguljärlinjetrafik inte går. Där saknas i regel riktiga hållplatser ochgånganslutningar. Dessutom går skolskjutsarna vidtidpunkter då arbetspendlingen på vägnätet ärhög. Konfliktpunkterna för mötande trafik är därmed extramånga, då skolskjutsarna och eftermiddagstannar för av- och påstigning. Kunskapen och erfarenhetenär stor om olycksriskerna just vid på- och avstigning vidskolskjutsen. Den annars relativt säkra skolväg somskolskjutsning innebär har sin svaga länk just där. Barnenär ivriga, knuffas och är just barn i trafiken. Riskenär stor att någon springer ut i gatan (vägen) runtskolskjutsen och då blir påkörd av omkörande bilist ellerannan trafikant. För att minska denna olycksrisk bör enregel, ''Omkörning av skolskjutsfordon är förbjuden, närskolskjutsskylten med blinkande lyktor är tänd'', införas iaktuellt regelverk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att omkörningsförbud skall gällanär skolskjutsskylten med blinkande lyktor är tänd.
mot · GH02T418 · 1994-01-25 00:00:00 — Renmassakern på väg och järnväg i måstehejdas. Vi kan inte längre bara se på. Människor dödas,skadas och invalidiseras för livet. Flera tusen renar dödasårligen. Samhället och enskilda drabbas av stora kostnader.Statistiken visar, med några få undantag, att antaletbiloch tågdödade renar ökar . Innevarandevinter har -- på grund av onormal snömängd -- rekordartadrapportering skett.Sedan 1986 har fler än 25 000 renar dödats av bil och tågi . Totalt åsamkas samhället och enskildaoersättliga förluster i form av dödade, skadade och kanskeför livet invalidiserade människor. Kostnaderna beräknastill 25--bara i län.Den nuvarande situationen är oacceptabel såväl församer, bilförare som tågpersonal. Tågpersonalen tvingasofta agera nödslaktare av ren efter renpåkörningar, enuppgift som hos många skapar psykisk press och otrivsel.För att komma till rätta med alla olyckor behövs snaraåtgärder. Vi kan inte längre bara ruska av oss känslorna avobehag. Det är hög tid att satsa på ett heltbatteri av åtgärder för att försöka komma till rätta medproblemen:Fler fasta renstängsel efter malmbanan.Mobila stängsel efter och vägarna -- i förstahand upp mot malmfälten.Saltningen på vägarnastoppas.Saltet i sanden på vägarna byts ut motersättningsmedel.Informationskampanjer tillallmänheten och broschyrer till samtliga bilföraregenomförs.Tillfälliga hastighetsnedsättningar införsinom begränsade avsnitt av de mest renfrekventavägarna.Ett närmare samarbete inleds med rennäringensfolk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att komma till rättamed bil- och tågpåkörningar av ren.
mot · GH02T419 · 1994-01-25 00:00:00 — Vägskyddsanordningar vid sjöar och vattendrag Skyddsanordningar vid sjöar och vattendrag utgörsoftast av vägräcken av tämligen likartad konstruktion.Denna konstruktion har i flera fall vid olyckstillfällen visatsig vara behäftade med allvarliga brister.Under har två allvarliga olyckorinträffat vid å i nordvästra . kördetvå unga flickor av vägen nära Strövelstorp och hamnade iån. inträffade en ännu allvarligare olycka påE4:an då en man och hans 13-åriga dotter omkom genomdrunkning i å sedan bilen kört av vägen, hamnat medvänster hjulpar på vägräcket och därefter voltat ner i ån.Polisen utredde i samband med den förstnämndaolyckan grundligt vad som egentligen inträffat vid åräcket.Slutsatsen blev att räcket kommit att fungera som en''järnvägsräls''. Föraren kunde varken styra eller bromsa.Den polisinspektör som svarade för utredningenkontaktade och redogjorde för sina iakttagelser.Han framförde förslag till förbättringar avvägräcket i trafiksäkerhetsfrämjande syfte. Förslagetinnebär i korthet att bilen på något sätt skall lämpas avräcket innan den kommit så långt att den hamnar i vattnet.Ett sätt att åstadkomma denna effekt är att förlängaskyddsräcket. Ett annat kan vara att göra en förhöjning ibörjan av räcket eller komplettera med en deformation somgör att bilen aldrig hinner fastna på ''rälsen''. Enligt uppgifthar inte vidtagit några åtgärder med anledningav olyckorna eller framförda förslag. Besked har emellertidlämnats att den sistnämnda olyckan skall utredas av verket.Efter kontakter med polis resp. sakkunniga påVägverket bekräftas att nuvarande utformning avtraditionella vägräcken inte utgör ett tillräckligt effektivtskydd mot trafikolyckor av ovan redovisat slag. Manmedger att en ändrad konstruktion enligtföreslagen eller liknande modell skulle vara en klarttrafiksäkerhetsfrämjande åtgärd som dessutom kangenomföras till rimliga kostnader.Mot ovanstående bakgrund föreslår vi att hosregeringen begär åtgärder i syfte att åstadkomma bättreskyddsanordningar vid vägavsnitt i anslutning till sjöar ochvattendrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till bättreskyddsanordningar vid vägavsnitt i anslutning till sjöar ochvattendrag.
mot · GH02T420 · 1994-01-25 00:00:00 — Kommunikationerna i är till stora delaruppbyggda kring bilismen. På våra vägar transporterar vivarje dygn stora mängder gods och personer. Det är tyvärrså att denna trafik innebär faror för personer och fordon.För att komma till rätta med detta investeras stora summorvarje år. Nya vägar byggs och gamla byggs om. Säkerheten ifordonen förbättras . Fabrikanterna tävlar om nyasäkerhetsarrangemang. Krocksäkrare bilar, luftkuddar,bättre bromsar, bättre ljus osv. Trots allt detta så finnsproblemen kvar. Ett av dem är att som trafikant synas imörkret. Det är större risk per kilometer att råkaut för en olycka i mörker än i dagsljus. Så länge manbefinner sig i ett fordon så är man skyddad av detta.Fordonet i sin tur uppmärksammas av medtrafikantergenom sitt eget ljus och sina egna reflexer. När förarendäremot går ut vid ett ofrivilligt stopp med sitt fordon så ärhan/hon oskyddad och syns mycket dåligt. För att uppvägadetta problem borde det vara självklart att användareflexer.Definition reflexseleVi tycker därför att det i varje bil skall finnas tillgång tillminst en reflexsele. Reflexens storlek skall kunna reglerasså att förare av olika storlek kan använda den.Reflexselen skall vid behov kunna bäras av föraren ocheventuell medhjälpare enligt reglerna ivägtrafikförordningen, paragraferna 78 och 79 förvarningstriangel. Reflexselen skall vara typgodkänd avVägverket samt kontrolleras av berörd myndighet.FordringarReflexselens reflexvärde, CIL (MCD/LX), skall uppgåtill minst de i nedanstående tabell angivna.Framåt4500 CILBakåt4500 CILSidor2500 CILReflexselen skall synas både i mörker och dåligadagsljusförhållanden och vara så konstruerad att den syns ialla riktningar.Reflexselen skall bestå av retroreflekterande materialsom reflekterar vitt i mörker. Det fluorescerande materialetskall vara av röd eller rödorange färg. För att förhindra attföraren förväxlas med fordonet måste materialet reflekteravitt.Reflexselen skall testas enligt SIS standard SS§82510-11TillämpningsområdeLätta och tunga lastbilar, bussar och taxi från 1995-01-01samt alla nya bilar (även personbilar) från 1996-01-01. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reflexsele i fordon.
mot · GH02T421 · 1994-01-25 00:00:00 — Okynneskörningen med snöskoter i tätbebyggdaområden närmar sig rena terrorn för boende, djur ochnatur. Polisen står hjälplös när nöjesåkande ungdomarbrakar fram mellan skidåkare i preparerade spår, genomvillatomter och rakt igenom djurinhägnader. ''Sporten'' harblivit en mardröm.Samhällets bristande resurser och halvhjärtade ambitionatt stävja ofoget står i bjärt kontrast mot den massivamobilisering som skett mot den i jämförelse ännu ytterstbegränsade jetski-åkningen. Det finns ett ordspråk om attsila mygg och svälja kameler.Missbruk av företeelser som är var mans egendom tycksnonchaleras medan nya företeelser, särskilt om de kommerfrån utlandet, beivras med all kraft och av alla berördamyndigheter på statlig, läns- och nivå. Denorganiserade jetski-sporten, som jobbat hårt med att skapaförhållningsregler för sporten, möter ingen förståelse.Skoterterrorn möts med en axelryckning.Det är dags att införa förarbevis för att få framförasnöskoter. Polisen måste få rimliga resurser, inkl snöskotrar,för att verkningsfullt kunna beivra överträdelser mot förbudmot snöskoterkörning i tätbebyggda områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att stävjaokynneskörning med snöskoter.
mot · GH02T422 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är allmänt känt att arbetsmiljön ofta är svår föryrkeschaufförerna. De är tvingade att vistas i en stressigarbetsmiljö med högt tempo, högst varierande vägstandardoch skiftande vägunderlag. Många påtagligaarbetsmiljöproblem är svårlösta för denna yrkeskategorimen det finns också enkla hjälpmedel som effektivt kanmotverka skaderisker.Ett sådant enkelt hjälpmedel är tillgång till reflexselar ifordonen, att användas då föraren av en eller annananledning tvingas stiga ur förarhytten.Yrkeschaufförer löper stora risker när de vistas utanförsitt fordon i dåliga dagsljusbetingelser och i mörker, närman har fått t.ex. ett ofrivilligt stopp med sitt fordon.Olyckstillbuden är påtagliga och det har konstaterats att detär större risk per kilometer att råka ut för enolycka i mörker än i dagsljus.För att något så när uppväga detta problem borde detvara självklart att reflexselar ska finnas tillgängliga i fordonsom användes i yrkestrafik.Med tanke på hur en yrkesförare uppträder i trafikensom yrkesutövare kan detta även få positiva effekter på denövriga trafiken på våra vägar.Föreskrift i 11 § FK om att reflexsele skulle medföras vidfärd med buss eller lastbil trädde i kraft den 1 juli 1990.Denna föreskrift togs dock bort i samband med atttrafikutskottets betänkande 1992/93:TU29 omtrafiksäkerheten på vägarna inför 2000-talet behandlades.Motivet var att det inte kunde styrkas att reflexselar harbidragit till ökad säkerhet. Det är dock, som ovan angivits,konstaterat att olyckstillbuden är betydligt större i mörker,varför kravet på reflexsele bör återinföras.Regeringen bör med anledning av ovan sagda återinförabestämmelser om reflexselar i yrkesfordon för att vi skall fåen säkrare trafik i mörker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatoriska reflexselar iyrkesfordon.
mot · GH02T424 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är nu hög tid att regering och riksdag ändrar lagenom parkering på enskild mark. De s.k. parkeringsbolagenhar i lag givits rättigheter som är orimligt omfattande och ipraktiken lett till en maffialiknande verksamhet.Dagligen begås rättsliga övergrepp mot bilister somanvänt sig av enskild parkering där ett parkeringsbolaganvänder lagen för att tjäna pengar. Inte för att i första handerbjuda parkeringsplatser.Med de s.k. kontrollavgifterna ''bötfäller'' man ävenbilister som betalt avgift. kan mätare vara felaktigaoch bilisten försöker påtala detta för ''bolaget''. Men -- hurnå ett parkeringsbolag som inte är kommunalt utan har sittkontor någon annanstans i landet och som dessutom intehar något telefonnummer.Ett exempelSå är det med Scanpark, berättar upprörda bilister somläst namnet på en skylt men inte fått något telefonnummerens genom Telias nummerupplysning. Hur skall man dåkunna bestrida en parkeringsbot, så som lagen ger rätt till?Jo, man skall skriva till Bolagsinkasso!Hänvisningen anger att något är sjukt. Mensymptomatiskt för större delen av branschen. I den mån ettbolag har uppgivit telefonnummer så håller sig dennaegenmäktiga bransch med ''telefontider'' omdagen. Och är det ständig upptagetton -- ellertelefonsvarare som motsvarar begreppet ''Goddag yxskaft''.Under allmänna motionstiden /93 väckte jag enmotion i samma syfte som denna, dvs. att regering ochriksdag tar till sig detta problemkomplex som beror på ennaiv lagstiftning. Regering och riksdag har inte trott att desom fått lagen att rätta sig efter i verkligheten utnyttjar den,tänjer den och helt eller delvis struntar i den. Motionenmötte dock bara ett förstrött intresse i . Men destostörre intresse hos den allmänhet som vet bättre.RättsvidrigtDär parkeringsbolagen verkar existerar sällan densvenska rättsstaten. De flesta som blivit utsatta för felaktigkontrollavgift får sällan reell möjlighet till rättelse. Svenska bilister luras betala tiotals miljonerkronor till ett gigantiskt bluffmakeri i parkeringslagenshägn.Att hänvisa till , som trafikutskottetgjorde , är att göra ont värre. Dess förslag är itotalt fel riktning, ett faktum som framhållits i remissvarfrån Biluthyrningsbranschens riksförbund.I stället måste kompetentaledning ta sig an uppgiften att efter en snabbdepartementsutredning lägga fram lagförslag till riksdagensom radikalt sanerar i parkeringsträsket. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av en snabböversyn och ett lagförslag som syftar till en genomgripandesanering av parkeringsbolagens verksamhet.