ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K810 · 1994-01-25 00:00:00 — Debatten om de ungas rätt och möjligheter att delta i depolitiska församlingarna har pågått under ett par års tid.Det är rätt och riktigt att samhället på allt sätt stöder deunga och underlättar med barnpassning och liknande isamband med utövande av politiska uppdrag.De äldres situation att delta med liv och lust i detpolitiska arbetet har kommit i skymundan. Frågan om deäldres situation har inte debatterats av skilda skäl, möjligenhar vi stirrat oss blinda på framförallt de ungas situation.Samhället borde självfallet på allt sätt stimulera även deäldre till att aktivt delta i samhällsdebatten trots en högålder. Det behövs i alla beslutande organ både unga ochäldre som var för sig och tillsammans kan utgöra envärdefull resurs i samband med att besluten fattas. Inämnder och styrelser, kommunfullmäktige, landsting ochriksdag fattas en rad beslut som i hög grad berör inte minstde äldre.Den förmyndarmentalitet som vi då och då mötergentemot de äldre och i den dagliga debatten bör vi med allkraft avvisa. Vi bör i stället på allt sätt stötta och underlättaför våra äldre att i hög ålder även fortsättningsvis aktivtdelta i den politiska debatten. Antalet äldre ökar efterhandoch medellivslängden ökar med att allt flera äldreblir allt piggare. Samhället bör uppmärksamma detta och isamråd med de äldres olika intresse- ochmedlemsorganisationer ta itu med frågan.Socialdepartementet borde exempelvis kunna satsa påen bred upplysningskampanj. Det kan gälla allt ifrån resortill särskilda rum för att kunna ta medhavd medicin osv. Detfinns i många kommuner både lekrum och barnomsorg atttillgå för de unga. Däremot synes det finnas uppenbarabrister när det gäller att tillgodose de äldres behov.Särskilda handikappanordningar krävs i många fall, underalla förhållanden bör det finnas tillgång till speciellahjälpmedel och rum för att tillgodose angelägna behov.För att kunna tillvarata de äldres kunnande och bredaerfarenhet bör samhället satsa på speciella åtgärder för attkunna behålla de äldre i våra beslutande organ i det längsta.I mitt förslag finns det inga motsättningar mellan ung ochgammal. Jag anser att det borde satsas betydligt mera påkringkostnader och konkreta åtgärder i syfte att underlättaför de olika generationernas politiska företrädare att jobbapolitiskt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att frågan om deäldres situation uppmärksammas,2. att hos regeringen begär att åtgärder vidtasi syfte att underlätta för alla, både ung och gammal, att deltai den politiska beslutsprocessen.
mot · GH02K812 · 1994-01-25 00:00:00 — Sänkt partistöd är en viktig principiell fråga för Nydemokrati. Besparing och återhållsamhet är budskapet frånpolitikerna till allmänheten. Det är då viktigt att föregå medgott exempel.Vi har yrkat att det statligapartistödet ska sänkas till hälften . Ibudgetpropositionen har stödet sänkts i förhållande tillföregående budgetår från till ,men vi anser att det är otillräckligt. Med hänvisning tilltidigare motioner i samma sakfråga föreslår vi en sänkningtill för budgetåret 94/95. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sänka det statliga partistödettill hälften ,2. att till stöd för politiska partier budgetåret1994/95 beslutar anvisa mindre än vadregeringen föreslagit eller således .
mot · GH02K814 · 1994-01-25 00:00:00 — I det följande redovisar vi vår uppfattning omproposition 1993/94:100 med förslag till statsbudget /95, bilaga 2, Statschefen och regeringen,första huvudtiteln.RegeringenAnslag C1 m m minskas med . Det är en besparing på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt sänker av regeringen föreslaget anslag på1 till m m för budgetåret1994/95 med och således anvisar 1 653 719 000kr.
mot · GH02K815 · 1994-01-25 00:00:00 — har Bonnierföretaget lagt ett budpå den del av , som inte redan ägs avMarieberg. Genomförs affären leder det till en ytterligarekoncentration av makten inom mediavärlden.Från flera håll, t.ex. ochmediaexperter, uttalas stor oro för konsekvenserna avaffären. Kritikerna menar bl.a. att om affären genomförsskulle det leda till att familjen får ytterligare maktöver svenska massmedier samt att det kan få allvarligakonsekvenser för yttrandefriheten på sikt.Vi har tillsammans i en annan motion pekat på resultatetav auktionsförfarandet för sändningstillstånd av privatlokalradio. Det som var avsikten, att öka mångfalden ochatt få lokalt förankrade radiostationer, blev dess motsats.Fyra mediagrupper (, kretsen kring , samt ) lade beslag på tre av fyra tillstånd.Kulturministern har för sin del i ett pressuttalande sagtatt hon tycker att ''det är bra att seriösa och starka ägare taröver tidningar''. Hon gör dessutom det poänglösauttalandet att affären inte strider mot några lagar.Poängen är naturligtvis att det kan finnas anledning attändra på lagarna i ett läge där ägandet av mediakoncentreras ytterligare. Detta gäller således såväl presssom radio. Det faktum att ropat insändningstillstånd för radio väcker även frågan omkopplingen mellan TV-ägande och radio.Sverige borde i stället vidga yttrandefriheten ochyttrandemöjligheterna när sändningar öppnas i radio och ilokala TV-nät samt motverka ägarkoncentration inompressen.Inom västvärlden är det långt ifrån ovanligt med enlagstiftning som syftar till att motverka multimediaägandeoch ägarkoncentration. Sannolikt har förnärvarande bland världens mest tandlösa lagar i dessaavseenden.Affären mellan och Sydsvenskanunderstryker behovet av snabba åtgärder inom helamediasektorn. Dessa åtgärder måste ha som uttalat mål attstödja lokalt förankrat ägande, stimulera mångfald ochkvalitet i utbudet.Inom pågår en översyn av teknisknatur om utökade sändningar av radio och television. Detär viktigt att resultet av den utredningen inte leder till ettnytt auktionsförfarande, utan att frågan handläggs så attverkligen bredd och mångfald nås i ägande och iprogramproduktion med lokal förankring.Eftersom regeringen inte visar någon vilja att seriöst ochsnabbt utreda dessa frågor är det nödvändigt att riksdagentar detta initiativ. Det bör ske inom ramen för enparlamentarisk utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att motverkamaktkoncentrationen inom media.
mot · GH02K817 · 1994-01-25 00:00:00 — råder ett generellt förbud mot att tilldelasvenska medborgare svenska ordnar. Förbudet omfattarsåledes även medlemmar av det svenska kungahuset, somnumera inte tilldelas exempelvis Serafimerorden.På bord ligger för behandling under vårenflera förslag om grundlagsändringar, däribland ett förslagom att ställföreträdare för statschefen ska kunna inträda itjänst efter uppnådd myndighetsålder, d v s vid fyllda 18 år.En blivande drottning skulle således, i sambandmed statsbesök i och utanför landet, kunna tänkas kommaatt dela ut t.ex. Serafimerorden till statsöverhuvuden utanatt själv bära denna orden. Ett förhållande som verkar bådestötande och anmärkningsvärt: är det rimligt att en kungligorden överhuvudtaget skall kunna delas ut av vår statschef(vikarierande eller ej) medan hon själv står utanfördensamma.En odekorerad statschef i full gala vid olikastatsrepresentativa tillfällen torde te sig främmande ochsäkert väcka förvåning i vida kretsar såsom ett missriktatutslag av svensk skenjämlikhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en sådan ändring avde svenska ordensstatuterna att även yngre och nyamedlemmar av det kungliga huset kan tilldelas kungliga,svenska ordnar,2. att hos regeringen begär en allmän översynav och förslag till ett reformerat offentligt belöningssystem.
mot · GH02Kr202 · 1994-01-25 00:00:00 — Form/Design Center i Form/Design Center i arbetar med att främja godformgivning av svenska produkter, att förbättraboendemiljöer och med att sprida kunskap om god form.Man satsar bl.a. på utställningar med regional anknytning.Form/Design Center är enda designcenter. Verksamheten har följande grundstenar:De permanenta utställarna som presenterar detbästa inom svensk möbel-, textil- och belysningsdesign.De växlande utställningarna som presenterarolika aspekter av svensk industridesign, arkitektur ochkonsthantverk.Föreläsningar, seminarier och kursverksamhetCafé och designbutikBelägna under samma tak har dessa olikaverksamhetsdelar kunnat samverka på ett mycket fruktbartsätt och Hedmanska gården, det stora magasinet vid LillaTorg, har blivit känt som ett unikt, spännande och öppetcentrum för svensk formkultur.Den totala ytan är . Form/Design Centerhar 170 000 besökare.Verksamheten har finansierats dels genom ettkommunalt verksamhetsbidrag, dels genomutställaravgifter från permanenta och växlande utställare. Imycket liten grad har verksamheten uppburit statligt stöd.Form/Design Center har mycket goda möjligheter attspela en roll som ambassadör för svensk industridesign.Förutsättningarna är mycket goda:Utställningsytan utgör en godmarknadsföringsmöjlighet för designorienterade svenskaföretag.Den stora publiktillströmningen gör Form/DesignCenter i till den naturliga plats där Europaturisterkan möta svensk form- och designkultur.Form/Design Center utgör mötesplatsen där 170 000intresserade konsumenter kan lära sig vad goddesignkvalitet är, till glädje för svensk kvalitetsindustri.Förutsatt tillräckliga resurser under kommandetreårsperiod kommer Form/Design Center att fokusera påföljande områden:Det offentliga rummets design -- dvs den designsom bygger miljön på gator, torg, motorvägar, i skolor ochi vården.Den kreativa processen -- dvs det för de olikadesigndisciplinerna (arkitektur, industridesign, grafisk formetc) gemensamma centrala kreativa arbetet från idé,problemformulering, idéutveckling, prototyp,produktionsanpassning till färdig produkt som möter sinanvändare.Svensk design som del av skandinavisk tradition --med målsättning att likt 20-talets ''Swedish '' och 50-talets ''Scandinavian Design'' åter ge svensk design en platspå världskartan.En statlig satsning på Form/Design Center i ärnödvändig för att skall få ett designcenter i paritetmed våra nordiska grannländer. , ochNorge har designcentra som uppbär statligt stöd. I trettio århar Form/Design Center fungerat med hjälp av ideellakrafter, kommunala bidrag, enskilda konsumenter och enstödjande industri. Detta räcker inte längre.Med ett statligt tillskott på 1,5--kanForm/Design Center bli lika vitalt som motsvarigheten ivåra grannländer. Utan statligt stöd riskerar att somenda land i och stå utan ett designcenter.Statens Kulturråd bedömer Form/Design Centers arbetesom mycket angeläget och det är vår uppfattning attForm/driva arbetet vidare bör få deresurser som behövs ur anslaget till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående Form/Design Center iMalmö.
mot · GH02Kr205 · 1994-01-25 00:00:00 — Statligt stöd till i Konsthallen i har på några få åretablerat sig som en mycket framgångsrik hand samtidskonst. Ett flertal utställningar avinternationell klass har genomförts, också av historiskkaraktär. Just nu ringlar köerna långa i för att allaskall kunna beskåda . Danskakonstälskare har helt plötsligt funnit sina vägar över Sundettill och Malmö.Men trots dessa konstnärliga framgångar är Rooseumsverksamhet hotad.BakgrundRooseum startades av konstsamlaren år1988 för att skapa en mötesplats av internationell klass församtida utomnordisk konst i Skandinavien.Fem nationellt och internationellt uppmärksammadeutställningar genomfördes, innan verksamheten råkade iekonomisk kris i samband med hann aldrig byggas upp och i finanskrisensspår var dödsboets alla tillgångar i bankens händer.Osäkerheten om framtid var därför stor. För tvåår sedan motionerade vi båda därför i samma ärende ochefterlyste statligt engagemang för Rooseum.I januari förra året bildas så Stiftelsen medMalmö stad, och och Museet iHumlebaek som huvudmän. och köpte 60procent av nordiska samling och deponeradeden till en stiftelse och Statens konstmuseer köpte 40procent av samma samling, varefter bådalångtidsdeponerade den i . köpte vidaremed hjälp av Rooseum-fastigheten i centralaMalmö. beslutade bidra med 2,2 miljonerkronor av driftskostnaden om 4,2 miljoner kronor.Rooseum -- ett sydligt samverkansmuseumRekonstruktionen av ekonomi byggde till endel på att staten tillsammans med tog ettdelansvar för den årliga driften. Tanken var -- och ärfortfarande -- att skall bli ett samverkansmuseummed kulturråd har också äskat medel inför åretsbudgetbehandling, men medlen har uteblivit. Under förraåret löstes akuta ekonomiska problem genom attStatens Kulturråd lånade till Rooseum.Dessa pengar har redan betalats tillbaka, då deförsta dagarna av året erhöll stads driftsbidrag.Att det statliga engagemanget i inte kunnatavgöras har berott på att frågan hänskjutits till den statligaMuseiutredningen.Frågan om som ett sydligt samverkansmuseumbehandlas i denna utredning, vilken beräknas vara klar medsitt arbete under våren.Vi anser att det är naturligt att staten tar sitt delansvarför att bevara det förnämliga nytillskott som kulturlivet fåttgenom tillkomst. Om inte frågan om Rooseumsframtid löses snabbt riskeras hela verksamheten, varför detinte är möjligt att invänta . EnligtRooseums ledning kan verksamheten som det ser ut i daghållas igång till mars-april.Riksdagen bör därför skyndsamt behandla frågan omRooseum och ge ett positivt besked till ,så att rådet av disponibla resurser kan avsätta driftsmedeltill , är det 1,5 miljoner kronor.Att riskera vore ett svek mot Sverigeskulturliv! har både ett ansvar och en möjlighetatt agera kraftfullt! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till iMalmö.
mot · GH02Kr208 · 1994-01-25 00:00:00 — Vårt lands ortnamn är en oersätterlig kulturskatt somhotas genom den snabba förändringen av dagens samhälle.Vissa av ortnamnen har en mer än tusenårig historia. Deäldsta ortnamnen, t.ex. med -stad (=boplats) somavslutning, är gamla.Beslutet om nya regler för fastighetsregistrering ochfastighetsbeteckning i samband med datoriseringen avfastighetsbeteckningarna, innebar också attjordregistreringssocknarna skulle utgå och ersättas medkommunerna. Detta medförde att mängder av ortnamnbyttes ut eller fick s.k. dubbelnamn.Det sker också en mängd sammanläggningar avfastigheter i form av gårdar och byar m.m. Eftersom ensammanlagd fastighet enligt gällande regler skall välja ett avde sammanlagda fastigheternas namn, har ett stort antaläven mycket gamla ortnamn försvunnit. Ännu fler riskeraratt försvinna . Hastigheten har sedan 1970-taletsbörjan varit närmare 200 försvunna traktnamn . Totaltrör det sig om flera tusen traktnamn, alla på sitt sätt likavärdefulla som historiska dokument och kulturminnen, somt.ex. tusenåriga runstenar.Vid flera tillfällen har uttalat att ortnamnen ären viktig del av vårt kulturarv som ska vårdas och bevaras.Ändå fortsätter och medflera, att bortse från ortnamnens kulturhistoriska ochsociala värde.Nu har föreslagit att ortnamnenskall ges lagskydd. Ortnamnen är kulturminnen som böromfattas av kulturminneslagen, så som andrakulturminnen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ortnamnen skall skyddas avkulturminneslagen eller annan lämplig lagstiftning.
mot · GH02Kr209 · 1994-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslår regeringen attförordningen för Bildkonstnärsfonden och lagstiftningenändras så att organisationerna KRO (), KIF (Föreningen och Industriformgivare), FöreningenSvenska Tecknare och fråntassin rätt att utse ledamöter i fondstyrelsen.Det innebär att de nuvarande organisationerna förlorarmöjlighet att styra den vidare användningen av de pengarsom staten anslår som ersättning för att konstnärliga verk ioffentlig ägo visas för allmänheten.Konstnärerna skall enligt förslaget inte längre hainflytande över hur deras egna pengar fördelas.Kulturdepartementet vill inte acceptera innebörden ibegreppet ''visningsersättning åt bild- och formkonstnärer''utan ser denna anslagspost som en bidragspost som vilkensom helst.Följderna kan för bildkonstnärernas del bli negativaeftersom ingenting i fortsättningen garanterar att andelenstipendier, projektmedel och så vidare fördelas i proportiontill de olika konstnärsgruppernas storlek och behov.KRO, liksom de övriga nämndakonstnärsorganisationerna, motsätter sig förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå regeringens förslag ibudgetpropositionen såvitt avserkonstnärsorganisationernas rätt att utse ledamöter iBildkonstnärsfonden.
mot · GH02Kr210 · 1994-01-25 00:00:00 — Styrelserna för landsortens teaterföreningar arbetar ochtar ansvaret för att invånarna i glesbygdskommuner skall fåse professionell teater utan att behöva åka till storstaden.Man läser med bestörtning regeringens budgetpropositiondär det står att statens bidrag till skall sänkasmed minst ca 12 miljoner kronor.Ett rikt kulturliv är i en liten glesbygdskommun oerhörtbetydelsefullt och teatern en viktig del av detta. Vårateaterföreningar är en del av en riksorganisation somansvarar för att det kontinuerligt arrangerasteaterföreställningar i kommunerna. Dessa köpes bl.a. frånlänets egen Folkteater och från olika fria grupper, men detär som är stöttepelaren i verksamheten. Småorter, där teaterarrangemangen organiseras av enbartideella krafter, är helt beroende av att har storaresurser.Riksteatern måste för landsortens skull ha ettkvantitativt stort teaterutbud, hålla hög konstnärlig kvalitetoch ha en stark organisation. Hela den svenska landsortenkan inte tänka sig en framtid utan en stark Riksteater, somgenom åren har för bl.a. hög konstnärlig kvalitet mångfald i pjäsutbudet mycket stor turnétekniskkompetens kontinuitetOm man, liksom tidigare, skall kunna arrangera 6--8olika teaterföreställningar behövs även ifortsättningen som det starka stödet.Behovet av teaterupplevelser och efterfrågan avkvalitativt god teater är stor hos oss i glesbygden. Det ärviktigt att låta behålla åtminstone 1993 årsanslag med de möjligheter den ger. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelse ilandsorten.
mot · GH02Kr214 · 1994-01-25 00:00:00 — har utsetts till Europeisk kulturhuvudstad1998. Till detta har flera projekt startats och som skallfärdigställas, bl.a. skall en ny byggnad för Moderna museetuppföras. har ett rikt och varieratkulturutbud och det finns många kulturhistoriska miljöerbevarade. I finns även en lång tradition avfilmskapande.Före sekelskiftet startade en betydande filmverksamheti . Tidigt utvecklades en journalfilmsproduktion somblev grunden till ett intensivt filmutbyte. fick enposition som ett ledande land inom filmproduktionen.Filmpersonligheter som , , ,, och var tidigt världsnamn ochblev kända långt utanför vårt lands gränser. Genom attverka i ett av de första filmproducerande länderna och medskickliga medarbetare kunde svensk film behålla ochvidareutveckla ett konstnärligt skapande som röntuppmärksamhet och uppskattning världen över.Filmstaden i var under mer än fem decenniercentralpunkten i svensk filmproduktion. Mycket av detmaterial som användes vid filmproduktion finns fortfarandekvar. Här finns material såsomfilmkameror, rekvisita, möbler, kläder etc. Allt detta bordesammanställas i tidstypiska inspelningssituationer, iautentisk miljö från den svenska filmens början fram tillvåra dagar, till glädje och nytta för alla filmälskare. Detfinns ett betydande kulturhistoriskt värde att ta tillvarasåväl för vetenskapen som för en filmhistoriskt intresseradallmänhet.Det finns mindre filmmuseer i landet, t.ex. iKristianstad, där filmmuseet utgör en egen avdelning vidKristianstads läns museum. Museet är inrymt i filmhusetsom uppfördes vid seklets början och där föremålen visas ien autentisk miljö.Stockholm har en stor filmproduktion och är avbetydande intresse även internationellt, vilket bl.a. visas avdet stora intresse som årligentilldrar sig.Det är av riksintresse att de kulturhistoriska värden somhär finns tas tillvara genom tillskapandet av ett filmmuseumi . Detta bör inrättas till 1998 för attunderstryka den mångfald som gjort tillkulturhuvudstad 1998.Därför bör regeringen ges i uppdrag att utredaförutsättningarna för inrättande av ett filmmuseum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning angående inrättandeav ett nationellt filmmuseum i .
mot · GH02Kr215 · 1994-01-25 00:00:00 — /92 var det statliga kulturstödet till Stockholmslän /inv mot /inv i och 97kr/inv i . Härtill kommer att en rad rikstäckandeverksamheter har sin bas i . I svensk kulturpolitikhandlar det om å ena sidan och resten av landetå den andra. Förhållandet kan belysas med jämförelsetal(beräkningsgrund kr/inv), där regionerna utanförStockholm har jämförelsetalet 100:Stockholm639Göteborgsregionen128Skåne114Övriga100Det är således uppenbart nödvändigt med enövergripande analys av hur en omfördelning skall göras föratt skapa någorlunda jämbördig tillgång till kultur för allaSveriges invånare. Detta bör kunna ske genom att den nuarbetande kulturpolitiska utredningen erhållertilläggsdirektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de statliga kulturutgifterna.
mot · GH02Kr217 · 1994-01-25 00:00:00 — På Falsterbonäset har den omfattandebadhyttsbebyggelsen blivit ett framträdande uttryck försommar- och fritidskulturen. De utgör ett unikt ochvärdefullt kulturminne, av utomordentligt intresse förframtiden. Just Falsterbonäset är den främsta exponentenför just denna badortskultur, varför det är angeläget attbevara den för framtiden genom lämplig form avkulturskydd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om badhytterna på Falsterbonäset.
mot · GH02Kr218 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett statligt konsthantverks- och formgivningsmuseum har behovet av att får ettmuseum med uppgiften att ha det statliga ansvaret förkonsthantverk och formgivning påpekats, och att det börvara i som får uppdraget.Motioner i frågan till har inte lett till önskvärdaåtgärder. Föregående års behandling av frågan utmynnadebara i ett avslag under hänvisning till den arbetandemuseiutredningen. Enligt vår mening är frågan av sådanvikt, att , som en viljeinriktning inför kommandeställningstaganden om museerna, bör framhålla detta i etttillkännagivande.Röhsska Museet i är enda museumför konsthantverk och formgivning. Det tillkom ochöppnades för allmänheten 1916. En omfattande om- ochtillbyggnad skedde och har museeten totalyta om , varav 4.000 för utställningar.Museet har sedan tillkomsten bedrivit insamling avföremål, förindustriella såväl som samtida, forskning kringformgivningens historia liksom utgivning av publikationer.Jämsides med detta har en omfattandeutställningsverksamhet bedrivits. Drygt 1.000 tillfälligautställningar har fram till visats för en alltstörre publik.Museets samlingar, som omfattar cirka 80.000föremål, är huvudsakligen internationellt inriktade. Museetäger vidare ett av landets större, konstvetenskapligabibliotek, vilket innefattar över 30.000 volymer. Biblioteketär tillgängligt för såväl forskare och studerande som förallmänheten. är det enda i sitt slag i vårtland och tas museets kompetens i anspråk avolika statliga och regionala institutioner, något som medmuseets nuvarande huvudmannaskap, vilket är rentkommunalt, egentligen inte kan åläggas museet. Detta visarstarkt på behovet av ett för landet gemensamtspecialmuseum inom denna disciplin.Med Museets redan befintliga resurser vadgäller lokaler, samlingar och kompetens borde dettamuseum vara självskrivet att bli det svenska designmuseummed riksövergripande ansvar och nationellasamordningsuppgifter rörande dokumentation, forskningoch undervisning som vårt land saknar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gesuppdraget att verka såsom statligt ansvarsmuseum.