mot · GH02Bo248 · 1994-01-25 00:00:00 — Vid utbetalning av räntebidrag för bostadslån används istor utsträckning s.k. nettoavisering. Dennaaviseringsmetod används normalt för bostäder som uppförtsmed stöd av nybyggnadslåneförordningen ochombyggnadslåneförordningen m.fl. äldre författningar.Nettoaviseringen innebär att räntebidraget betalas ut tilllångivaren. I gengäld har denne åtagit sig att enbart aviseralåntagaren den del av räntekostnaden som inte täcks avbidraget.I samband med riksdagsbehandlingen av frågan om nyaformer för statens stöd till bostadsfinansiering föreslogregeringen av förenklingsskäl att nettoaviseringssystemetskulle avskaffas. Mot bakgrund av bl.a. attbostadskreditinstituten i en skrivelse till bostadsutskottetmotsatte sig att nettoaviseringen avskaffades och varnadeför ökade risker för kreditförluster förordade utskottet attregeringen och instituten upptog överläggningar i frågan(1991/92:BoU23). Utskottet anförde att man inte varfrämmande för en lösning som innebar att kreditinstitutentog större ansvar för nettoaviseringssystemet. Deöverläggningar som sedermera kom till stånd ledde fram tillatt regeringen föreslog att nettoaviseringenenligt äldre regler skulle behållas men samtidigtavgiftsbeläggas. Avgiften var avsedd att täcka statenskostnader för systemet. godkände detta förslag(1992/93: BoU20).Mot bakgrund av problemen påbostadskreditmarknaden tillkallades enutredare med uppgift att lämna förslag till hur dessa skullelösas. I sitt betänkande (SOU 1993:104) föreslog utredarensom en bland önskvärda åtgärder attnettoaviseringssystemet även borde få tillämpas förbostadssubventioner enligt nyare regler, dvs. och1993 års bidragssystem. I proposition med förslag tillåtgärder för att stabilisera bostadskreditmarknaden (prop.1993/94:76) som lades fram för gavregeringen sitt stöd för detta förslag. Med hänsyn tillsystemens konstruktion förordade man dock en teknisktsett något annorlunda lösning än vad som tidigaretillämpats. Förslaget innebar att det skulle införas enmöjlighet för bidragstagaren att till långivare som står underFinansinspektionens tillsyn genom pantförskrivning eller påannat sätt överföra sin rätt till bidrag på långivaren.Förslaget innebar vidare att denna möjlighet skulle gällagenerellt, dvs. även i fråga om räntebidrag enligt äldreregler. beslutade enligt förslaget(1993/94:BoU6) och de nya reglerna trädde i kraft den 1januari 1994.De beslut som ovan har beskrivits har lett fram till attdet nu finns två system med samma syfte, nettoaviseringensom är avgiftsbelagd samt ordningen medöverlåtelse/pantförskrivning som är avgiftsfri. Om dennaskillnad behålls blir sannolikt följden att antaletnettoaviserade bidrag minskar och antaletöverlåtelser/pantförskrivningar ökar. I båda fallen innebärdock systemen ett merarbete och ökade kostnader för deberörda myndigheterna, dvs. och länsstyrelserna.Som framgår av proposition 1993/94:76 har det systemsom börjat tillämpas i första hand tillskapats avbidragstekniska skäl. Eftersom båda de beskrivna systemenhar samma syfte, att underlätta kreditgivningen och minskariskerna för kreditförluster, finns inget skäl att tillämpaolika regler vad gäller avgiftsbeläggningen. Enavgiftsbeläggning bör således införas även för systemet medsyfte att täcka statens merkostnader. Av neutralitetsskäl böravgiften bestämmas efter vad som gäller förnettoaviseringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgiftsbeläggning av systemetmed överlåtelse av räntebidrag till långivare genompantförskrivning.