ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02A227 · 1994-01-25 00:00:00 — Sedan ett drygt år finns möjlighet att bedrivaarbetslivsutveckling (ALU) som en arbetsmarknadspolitiskåtgärd. I många fall fungerar ALU mycket bra. Det kanvara ett utmärkt sätt för arbetslösa att hålla kontakten medarbetsmarknaden. Det kan också innebära att människorsom hotas av utförsäkring från arbetslöshetskassa kanupparbeta ett nytt villkor för kassaersättning.Vi ställer oss därför inte avvisande till åtgärden somsådan. Tvärtom kan vi peka på flera mycket lyckadeprojekt, inte minst inom byggnadsbranschen, som bedrivssom . Däremot vill vi peka på att ALU lätt kanleda till avarter som inte har på svenska arbetsmarknadenatt göra.Vi vill fästa uppmärksamheten på att ALU inte är tänktsom den första åtgärden som arbetsförmedlingen skall ta tillnär någon blivit uppsagd. Inte heller är det tänkt attordinarie arbetsuppgifter skall kunna utföras i form avALU. Det skall vara arbetsuppgifter som normalt inte skallutföras.Det är mycket svårt att hävda att alla de ALU-projektsom nu är i verksamhet inte skulle ha kommit till stånd omdet inte funnits ALU att ta till.Inom byggnadsbranschen är t.ex. av alla sysselsatta byggnadsarbetare verksamma iALU-projekt. Det säger sig självt att ALU-verksamhetenmed en sådan omfattning snedvrider hela branschensförutsättningar att överleva. Vi vill, i den månbyggnadsverksamheten måste vara beroende avarbetsmarknadspolitiska medel, förorda att ökade insatsergörs i form av beredskapsarbeten.Vi vill med denna motion fästa uppmärksamheten på deproblem som ALU kan föra med sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna för ALU-projektmåste vara sådana att arbetena inte kan förväxlas medordinarie jobb.
mot · GH02A228 · 1994-01-25 00:00:00 — Det behövs stora satsningar på kompetensutveckling ivårt land. Det är genom att höja kompetensen vi blirkonkurrenskraftiga . Vår välfärd är beroende aven hög kompetensnivå hos arbetskraften.Det behövs en allmän kompetensutveckling. Andelenhögskoleutbildade är nämligen lägre i än i våragrannländer. måste vi dessutom räkna medomställningar under yrkeslivet. Dels kan det gälla behov avuppgradering inom ett yrkesområde. Dels kan det handlaom byten av yrkesområden. Kraven på fortlöpandekompetensutveckling kommer därför att bli stora.Kompetensutredningen (SOU 1992:7) föreslog attsjälvstudier borde stimuleras ekonomiskt påolika sätt. Man bedömde nämligen initiativ från denanställda individen själv som mycket betydelsefullt.I Ett hav av möjligheter (SOU 1992:123) gör kommitténför AMU-Gruppens bolagisering samma bedömning.Arbetstagarnas incitament till egen kompetensutvecklingmåste förstärkas. Annars kommer många arbetstagare attinvestera för lite i utbildning under yrkeslivet även iframtiden.Ett effektivt sätt att stimulera individens eget ansvar ochinitiativ vore att införa en allmän och individuellt baseradkompetensutvecklingsförsäkring.En utredning bör få i uppdrag att skyndsamt utredafrågan om möjligheten att införa en allmänkompetensutvecklingsförsäkring. Utredningen bör utgådels från individens perspektiv, dels från ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om enallmän kompetensutvecklingsförsäkring.
mot · GH02A229 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt förordningen om arbetsmarknadsutbildning kanbidrag till dagliga resor mellan bostad och utbildningsplatslämnas för skäliga kostnader till den del de överstiger per månad.Förordningen är kompletterad med föreskrifter frånRiksförsäkringsverket (RFV).Vissa ändringar skedde . Dels höjdeskursdeltagarens egenkostnad från till . Dels föreskrev RFV att en månad i dethär sammanhanget avser en utbetalningsperiod.Försäkringskassans utbetalningsperioder sträcker sig frånden 11:e i ena månaden till den 10:e därpå. Denhär modellen har administrativa fördelar för utbetalarenmen kan få negativa konsekvenser för vissa kursdeltagare.En person som börjar sin utbildning t.ex. ochslutar får vidkännas två karensbelopp ()trots att han inte gått i utbildning mer än 1 1/2 månad. Både RFV och AMS har under höstenuppmärksammats på problemen, som framför allt rör demsom använder egen bil. När reseersättningen avser del avmånadskort tycks de nya föreskrifterna inte slå lika hårt.RFV avser att följa utvecklingen och är beredd att ändraföreskrifterna om de negativa konsekvenserna visar sig varaför stora.När det gäller bilersättning vid samåkning delasersättningen upp på alla som åker bil. Försäkringskassankan inte med nuvarande förordning ge ersättning enbart tillbilägaren. Var och en som åker har ett karensbelopp på per utbetalningsperiod. Dessa plus denersättning den medåkande får från skallhan lämna till bilföraren. kan intekontrollera att så sker men informerar om vad som gäller.Reglerna för ersättning vid dagliga resor är krångliga,speciellt när egen bil måste användas.1992 gjordes en översyn av reglerna förutbildningsbidrag (Ds 1992:66) och där föreslog man attbilägaren skulle få hela ersättningen vid samåkning. AMShar i en nyligen avslutad intern översyn av administrationenav utbildningsbidrag upprepat detta förslag samt påpekatatt regelsystemet bör vara sådant att samåkninguppmuntras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att förslag snarastframläggs till nytt regelsystem som uppmuntrar samåkning.
mot · GH02A230 · 1994-01-25 00:00:00 — I ett demokratiskt samhälle är det viktigt att allamedborgare kan ta fackliga och politiska uppdrag. Tyvärr såfinns det olika orsaker som gör att det inte är på det sättet.En av dessa orsaker är att inkomster från kommunalaoch fackliga uppdrag inte utgör underlag för ersättning fråna-kassa.Detta problem har uppmärksammats på flera håll ilandet och i dagens arbetsmarknadssituation kan det varasvårt att rekrytera politiker och fackliga representanter ominte förutsättningarna förändras. Att vara fritidspolitikereller facklig företrädare innebär för många att manengagerar sig både på dag- och . För att klara dettaså måste man ofta ta ledigt från sin ordinarie arbetsplats.För detta får man oftast en ekonomisk ersättning. Minskarde politiska eller fackliga uppdragen som man blirarbetslös så ger a-kassan bara ersättning för den tid som denarbetslöse varit närvarande på sin arbetsplats. Ärende avdenna art har prövats både hos AMS ochFörsäkringsöverdomstolen. Båda instanserna har barakunnat konstatera att lagen följts. Det är därför nödvändigtatt lagen ändras så att tiden och ersättningen för politiskaoch fackliga uppdrag räknas in i underlaget för a-kasseersättningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tiden och ersättningen förpolitiska och fackliga uppdrag skall vara grund förarbetslöshetsersättning.
mot · GH02A233 · 1994-01-25 00:00:00 — Inom bedrivs en verksamhetsom särskilt riktar sig till ungdomar med störrefunktionshinder. Den s.k. ''UH-verksamheten'' är en följdav den försöksverksamhet som bedrevs --1990. Drygt 2 000 ungdomar med sjukbidrag/förtidspensionvar aktuella vid Af/bå 92/93 och av dessa kunde 50 %gå till arbete, ungdomspraktik eller utbildning. Parallelltarbetar också Af/med insatser för skolungdomar medfunktionshinder i syfte att underlätta övergång skola-arbetsliv. Tidiga vägledningsinsatser redan från åk 8tillsammans med skolans SYO förväntas bidra till en sådanplanering som medverkar till att dessa ungdomar vågarsatsa på utbildning och arbete.Inom ramen för skolsamverkan har Af/utvecklatsärskilda vägledningsveckor där ungdomar ges möjlighet tillfördjupad vägledning i grupp inför studie- och yrkesval.Detta sker som regel mellan åk 8 och åk 9 eftersom det ärviktigt att ungdomarna tidigt ges information ommöjligheterna till anpassningsåtgärder i arbetslivet. Oftastär dessa vägledningsveckor förlagda till Ami-S som harsärskilt kompetens på respektive handikappområde.Trots att skolan har det yttersta ansvaret för dessaungdomars studie- och yrkesorientering har det uppståttproblem kring finansieringen av ungdomarnas deltagande idessa, för dem så värdefulla, vägledningsveckor.Arbetsmarknadsverket har erbjudit sina insatser i form avpersonella resurser och Ami-S specialistkompetens men allakommuner eller skolor har inte ansett sig kunna bekostaungdomarnas resor och uppehälle. Detta har lett till attvissa ungdomar har fått avstå trots behov och intresse. Ivissa fall har planerade kurser fått ställas in för attfinansieringsfrågan inte gått att lösa.I dag har skolungdomar med funktionshinder rätt tillarbetsbiträde och bidrag till arbetshjälpmedel frånArbetsmarknadsverket under sin praktiskaarbetslivsorientering i skolan. Detta gäller även elever pågrundskolans högstadium. För att undanröja deekonomiska hindren så att de ungdomar som har behov skakunna ta del av vägledningsveckorna vid föreslås detatt på motsvarande sätt bör de skolungdomar medfunktionshinder, som omfattas av ArbetsmarknadsverketsUH-verksamhet, kunna skrivas in vid i samband medsärskilda informations- och vägledningsinsatser ochdärigenom erhålla ersättning för resekostnader ochuppehälle.Omfattningen bedöms inte överstiga 300 ungdomar eller500 inskrivningsveckor och kostnaden kan därmedskattas till och bör kunna inrymmas ianslaget B 5 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vägledningsinsatser förfunktionshindrade skolungdomar.
mot · GH02A234 · 1994-01-25 00:00:00 — Det råder stor enighet bland politiker och andrabeslutsfattare om att måste satsa kraftfullt på attelever i den svenska skolan ska kunna få bättrespråkkunskaper. Anledningen är stora behov avkontakter med andra länder inom och utanför Europa.En grupp som representerar två- eller flerspråkighet påett naturligt sätt är invandrarna. Det finns omkring 140olika språkgrupper i . Det är en tillgång som måstetas till vara bättre. Det är viktigt att barn och ungdomar urspråkliga minoriteter får utveckla sina modersmål och sittandraspråk svenska och därigenom bli aktivt tvåspråkiga.Två- eller flerspråkighet är en viktig framtidsinvesteringbland annat för dem som efter skolgången kommer att hasäljuppdrag för svenska företag i utlandet. Det är ocksåviktigt för dem som kommer att syssla med import tillSverige som kommer att arbeta inom EG-administrationeller mot denna som lobbyister, förhandlare etc. somgenom sitt arbete kommer att ha kontakt med olika delarav världen t ex som översättare, sekreterare, receptionister,växeltelefonister etc. som kommer att syssla medspråkutbildning o s v.Man kan med fog konstatera att två- eller flerspråkighetkombinerat med kunskap om de främmande kulturer mankommer att ha kontakt med eller arbeta i är oerhört viktigaresurser.Det är förvånansvärt att svenska företag inte tar bättrevara på invandrarna som resurs. Invandrarna kan sinarespektive gamla hemländers språk, kultur och affärsseder.De skulle, om de svenska företagen tog vara på deraskunskaper och vidareutbildade dem, vara väl skickade attförhandla med utländska kontakter och att sälja svenskaprodukter i sina före detta hemländer. Invandrarna är enviktig men till stora delar försummad resurs.Invandrare i med akademisk examen får oftaenklare arbeten där deras kompetens inte alls kommer tillsin rätt. Det måste vi ändra på. Ett riktigt tillvaratagandeav invandrarna som säljare skulle bli en bra hjälp till ökadförsäljning på export. För samhället skulle det ge hjälp tillytterligare förbättring av handels- och bytesbalanserna.Möjligheterna att bättre ta tillvara invandrarnaskompetens bör undersökas vid utformningen avarbetsmarknads- och näringspolitiska åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ta till varainvandrarnas kompetens vid utformningen avarbetsmarknads- och näringspolitiken.
mot · GH02A239 · 1994-01-25 00:00:00 — Företagare har med nu gällande regler svårt att fåersättning vid arbetslöshet. En företagare anses arbetslös,och därmed berättigad till arbetslöshetsersättning, när hanspersonliga verksamhet i rörelsen har upphört annat äntillfälligt. Till skillnad från en löntagare får alltså företagareingen ersättning om han är arbetslös annat än tillfälligt. Föratt få ersättning måste en företagare ha lagt ner företagetoch sålt ut samtliga inventarier.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1992/93:AU20Arbetslöshetsförsäkring m m ges följande utlåtandebeträffande gällande lag: ''Något absolut krav på att enföretagare skall ha sålt fast egendom och rörelsetillgångarför att betraktas som arbetslös uppställs emellertid inte'' och''Innebörden är således att det från fall till fall får prövas omden personliga verksamheten i rörelsen verkligen harupphört om företagaren inte har avyttratrörelsetillgångarna''.Någon ändring av praxis har dock ännu inte förmärkts.Frågan är föremål för beredning och det är angeläget attden får en snar lösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagares ersättning vidarbetslöshet.
mot · GH02A242 · 1994-01-25 00:00:00 — De arbetsmarknadspolitiska stödens regelverk är inteneutrala då de är konstruerade så att de ger stöd förarbetstagarorganisationerna i deras strävan att få flerföretag att teckna kollektivavtal. Yttrande skallregelmässigt inhämtas av arbetstagarorganisation innan enarbetsgivare godkänns som mottagare av arbetskraften.Arbetstagarorganisationerna avstyrker i de flesta fall attnågon får beredskapsarbete eller ALU om det saknaskollektivavtal på arbetsplatsen. Trots att lagstöd härförsaknas följer arbetsförmedlingen många gångerarbetstagarorganisationens yttrande. Enligt lagen räckerdet med att villkor likartade kollektivavtalentillämpas. Krav på avtal uppställs inte. Det fackligainflytandet leder till en styrning mot större arbetsgivare medkollektivavtal och till kommuner och andra offentliga organsom arbetsgivare.Detta måste ändras så att arbetsförmedlingarna intediskriminerar små företag som saknar kollektivavtal iförhållande till arbetsplatser som har kollektivavtal vidfördelningen av arbetsmarknadspolitiska stödåtgärder.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör syfta till attunderlätta för den arbetslöse att komma ut påarbetsmarknaden. Han bör inte utföra normalaarbetsuppgifter -- detta skulle snedvrida konkurrensen --men inte heller sysslor som är meningslösa. Ett exempel pådenna svåra balansgång ger ALU. De uppgifter som skallutföras av den som går på ALU är arbeten som annars inteskulle ha blivit utförda. En ALU-person får inte fylla ettreguljärt produktionsbehov hos arbetsgivaren.Det bör ankomma på AMS att tillse att ALU-projektinte utformas så att de snedvrider konkurrensen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsförmedlingarna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GH02A244 · 1994-01-25 00:00:00 — Efter ett intensivt arbete, inte minst av de boende iKarlsborg och socialdemokraterna i , beslutaderiksdagen att flygflottiljen F6 i Karlsborgskommun i skall vara kvar. Den borgerligaregeringens förslag om nedläggning röstades ned. Deanställda och invånarna i andades ut. Efter en tidav ovisshet och oro trodde anställda och boende i Karlsborgatt flygflottiljen var räddad.Trots positiva försvarsbeslut drabbadeskommunen genom att ca 145 arbetstillfällen (medföljdeffekter motsvarar det av kommunala arbetstillfällen) försvinner från MFV,VFV, K3 och Vanäsverken.ChockenUtan någon som helst förhandsinformation till deberörda bestämdes, under nattenssena timmar vid förhandlingsbordet mellan den borgerligaregeringen och socialdemokraterna, att F6 skulle läggasned. Beskedet kom som en chock för invånareoch andra berörda.Staten måste ta sitt sociala ansvarRiksdagen beslutade att lägganed Västgöta flygflottilj F6. Detta har fått, och kommer attfå, mycket allvarliga konsekvenser för kommunoch enskilda som inte kan hanteras utan statligt stöd.Karlsborg är den i särklass mest försvarsberoendekommunen i hela landet. Som jämförelse kan nämnas attSollefteå kommun kommer först på nionde plats (SCB 90).Det gäller därför nu att regering och riksdag tar sitt ansvarför . Den socialdemokratiska partikongressenhösten 1993 beslutade att samhället måste ta sitt fullasociala ansvar för de människor som drabbas vidneddragningar inom försvaret genom aktiva åtgärder.Hittills vidtagna åtgärder från statens sida, genom attklassa som tillfälligt stödområde ochlite ytterligare utvecklingspengar till , är heltotillräckliga.Med följdeffekter innebär de båda riksdagsbesluten attca 900 arbetstillfällen försvinner från kommuneller uttryckt i procent dvs. nästan vart fjärde arbetstillfälle. Den just nuaktuella situationen är att det sker en omfattandeutflyttning från kommunen vilket kommer att få allvarligakonsekvenser för kommunens skatteunderlag.Vi kräver åtgärder -- nu!Vi kräver att regering och riksdag nu aktivt går in i ettsamarbete med kommunen för att skapa nya arbetstillfälleni . Det är viktigt att civil sysselsättning tillförs. tid med minskade försvarsanslag måste staten ta sittansvar för att bryta stora beroende av försvaret.Det är också viktigt att undersöka möjligheterna attöverföra försvarsverksamhet till från andra orter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällets sociala ansvar vidneddragningar inom försvaret i .
mot · GH02A246 · 1994-01-25 00:00:00 — De s.k. personalkooperativen, alltså när personal taröver driften av en offentlig verksamhet, är en relativt nyföreteelse. För kommuner och landsting blirkooperativiseringen detsamma som att lägga utverksamheten på entreprenad.Inom arbetsrätten utgår man från ettanställningsförhållande mellan två parter, arbetsgivare ocharbetstagare. Vid arbetslöshet är det varje A-kassa sombedömer om sökanden uppfyller kraven för ersättning.Arbetsmarknadsstyrelsen menar att den som har ettavgörande inflytande på verksamheten räknas somföretagare/arbetsgivare och är då inte berättigad tillersättning. Avgörande inflytande anses den ha som ärfirmatecknare och styrelsemedlem.Många personalkooperativ är angelägna om att samtligaanställda skall vara delägare i företaget för engagemangetoch samhörighetskänslans skull. Angeläget är också att detbara är de anställda som skall kunna bli delägare. Formelltsett har alltså oftast ingen eller alla ett avgörande inflytandepå verksamheten.Detta har ställt till problem för personalkooperativenvars medlemmar/ delägare riskerar att alla bli betraktadesom att ha ett avgörande inflytande på verksamheten ochdärmed gå miste om ersättning från arbetslöshetskassa.I flera personalkooperativ tvingas man nu manipuleramed posterna för firmatecknare och styrelsemedlemmar istället för att låta dessa uppdrag gå till den som är mestlämplig av medlemmarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avarbetslöshetsförsäkringen i syfte att undanröja de negativakonsekvenserna för medlemmar i personalkooperativ.
mot · GH02A260 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med att regler om ny efterlevandepensioninfördes, gjordes vissa undantag i bestämmelserna omsamordning med t.ex. utbildningsbidragen.Utbildningsbidrag utgår alltså utan avdrag om man uppbäromställningspension.Ingen tänkte på konsekvenserna i de äldreänkepensionsreglerna. Detta har fått till följd attänkepension samordnas men inte den nyaomställningspensionen. Det gäller naturligtvis inte såmånga personer, men det är viktigt att undanröja regler somupplevs som hinder vid utbildningssatsningar. Där bör istället stimulans finnas. Dessutom bör reglerna vara såkonsekventa som möjligt. Ändringar bör därför göras iförordningen om arbetsmarknadsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändrade regler församordning mellan omställningspension ochutbildningsbidrag.
mot · GH02A264 · 1994-01-25 00:00:00 — har en enormt stor arbetslöshet, och det är ettallvarligt problem för både landet och medborgarna. Detdrabbar såväl de arbetslösa som deras närstående och allasamhällsgrupper hårt. Ändå ska jag här särskilt ta upp engrupp.De arbetslösa akademikerna har en speciell situation imånga avseenden. Till en början vet man inte exakt hur stordenna grupp egentligen är eftersom här föreligger ett stortmörkertal. Detta uppkommer genom att åtskilligafärdigutbildade akademiker läser vidare för att inte gå heltsysslolösa. Vidare får akademikerna ingen eller ringa hjälpvare sig med praktik eller ekonomi avarbetsmarknadsmyndigheterna. För övrigt drabbasgruppen hårdare än andra arbetslösa ungdomar till följd avsin stora studieskuldbörda.Denna situation skapar -- utöver de mänskligaproblemen -- även en samhällsekonomisk problematik.Regeringen har som huvudinriktning att energiskt driva enpolitik som främjar den ekonomiska tillväxten. Av särskildbetydelse är då att satsa på en kompetenshöjning avarbetskraften. Detta är också ett grundläggandearbetsmarknadspolitiskt mål. I nu rådande läge är detobegripligt att inte utnyttja redan tillgänglig kompetens,alltså våra högutbildade ungdomar. Dessutom är det ettoförsvarligt slöseri dels ur utbildningsekonomisksynpunkt genom att inte utnyttja de personer vars studierstaten delvis bekostat och som blockerar studieplatserför studieintresserade ungdomar, dels urprivatekonomisk synpunkt genom att den stora finansiellastudieinvesteringen kan bli helt bortkastad och delsur samhällsekonomisk synpunkt genom att inte utnyttja denkompetens som skulle öka den ekonomiska tillväxten ochskapa flera jobb åt många andra arbetslösa.Nu har aviserats en utredning om en ny och förbättradarbetsmarknadspolitik. Där bör man -- mot bakgrund avovanstående beskrivning -- ingående analysera dearbetslösa akademikernas situation samt föreslåförbättrande åtgärder. För övrigt borde sådana åtgärderkunna föreslås redan nu av regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslösa akademiker.