mot · GH02U226 · 1994-01-25 00:00:00 — Det var så här det börjadeI en motion undertecknad av sex socialdemokratiskariksdagsledamöter skrevs:Sammanfattningsvis vill vi att stödet till kvinnor i ges en mer framträdande roll i det svenska biståndetoch att för en aktiv dialog med programländerna omkvinnors ställning och villkor. Vi vill att kvinnobiståndet blireffektivare och mer målinriktat än tidigare och attplanerade och pågående biståndsinsatser inom landramarnaanalyseras med utgångspunkt i hur det påverkar kvinnornassituation. För att förverkliga detta vill vi att en särskildberedning tillsätts.Riksdagen biföll motionen och hade SIDAskvinnoråd sitt första möte.SIDAs kvinnoråd eller som det formellt kom att heta''Kvinnor i Biståndet'' (KIB) formulerade sina mål så här:Kvinnorådet skall: ge råd till SIDA och dess byråer omhur biståndet skall bli mera kvinnoinriktat sätta sig in ibiståndsländernas situation och i SIDAs totala biståndagera som förmedlande och informerande länk mellanSIDA och kvinnoorganisationer i finns en bred representation avkvinnoorganisationer och en stor kompetens när det gällerpraktiskt arbete med kvinnoinriktat bistånd. S-kvinnor,, och ,, ,och Samhälle, , LO och TCO finns i kvinnorådet. Allade ingående organisationerna har lång erfarenhet av egnautvecklingsprojekt tillsammans med kvinnor i olikautvecklingsländer.KIB har påverkatSedan KIBs tillblivelse har mycket hänt som KIB harmedverkat till, t.ex.: SIDAs handlingsprogram för ettkvinnoinriktat bistånd Interna riktlinjer inom SIDA förgenomförandet av handlingsprogrammet Tillsättande avkvinnohandläggare på biståndskontorenTillbakadragande från familjeplaneringsprogram iBangladesh.Sedan dess har medvetenheten ökat om den nyckelrolltredje världens kvinnor spelar för utvecklingen. Vikten avatt uppmärksamma frågan om kvinnor och utvecklingbetonas alltmer i såväl de bilaterala som de multilateralabiståndsorganisationerna. Inom det svenska biståndet harkvinnorna länge ansetts som en viktig målgrupp. Menmedan tendensen tidigare var att betrakta kvinnorna somen grupp för sig, lite vid sidan av samhällsutvecklingen ochdärför lättast att gynna genom särskilda program, arbetarman i stället med ''gender awarness''. Detta begrepp,som kan översättas med könsrollsmedvetenhet, skall prägladagens biståndsplanering och leda till att kvinnornainvolveras bättre i biståndet.Kvinnoenheten utbildar i gender awarnessSvenska biståndshandläggare har genomgåttgenderutbildning och tränats i att se på biståndet i ettgenderpersepktiv. Trots detta måste vi konstatera att detsvenska biståndet till tredje världen i huvudsak har gynnatmän. Det har inte varit avsikten, men som man brukar säga''det bara blev så''. En av orsakerna är att man inte tagitreda på tillräckligt mycket om vad ett biståndsprojektinnebär för å ena sidan männen och å andra sidankvinnorna. Det kan i sin tur bero på att biståndshanteringoch beslutsfattande domineras av män, både i tredjevärlden och i . Därför har kvinnors behov ochåsikter inte alltid lyfts fram tillräckligt.KIB har arbetat i nära samarbete med Kvinnoenheten,eller som den numera kallas, gender-enheten inom SIDA.Kvinnoenhetens roll uttrycks i 1985 årsorganisationsstrategi för SIDA enligt följande: ''attkoordinera och bevaka genderperspektivet i biståndet. ''Efter hand har detta förändrats. Kvinnoenheten har i dagutvecklats mot att vara dels internkonsult medkatalyserande och rådgivande funktion för övriga enheter,dels att svara för gendermetodik och genderutveckling förSIDAs fältpersonal. Dessutom har Kvinnoenheten fungeratsom stöd åt svenska enskilda organisationer som arbetarmed kvinnofrågor i biståndet samt fungerat somsekretariats- och kanslifunktion åt KIB. Två ledamöter iKIB har deltagit på de regionala konferenserna somkvinnoenheten anordnat för kvinnohandläggarna påbiståndsorganisationen. Detta har varit ömsesidigtvärdefullt och bör fortsätta.I det program som SIDA antog för ett kvinnoinriktatbistånd 1985 fastslogs målet att integrera ettgenderperspektiv i det totala biståndet.Biståndet förändras -- kvinnors rättigheter betonasÄven om SIDA alltjämt anses inneha en ledandeställning när det gäller att inkludera kvinnor i biståndet haren förändring/förskjutning skett mot att läggabiståndsansvaret på fler aktörer. Inom KIB har vi ocksåuppmärksammat andra aspekter på kvinnofrågorna, t.ex.kvinnors rättigheter och befolkningsfrågan.Fler myndigheter är engagerade. Biståndetorganiseras av Bits, Sarec, , UD självt ochmultilaterala organisationer. Också de enskildaorganisationerna har fått en ökad betydelse ochhandhar alltmer av det bilaterala biståndet.Insikten om det utrikespolitiska agerandets betydelse imultilaterala organisationer för kvinnors rättigheter harökat. för mänskliga rättigheter i juni 1993innebar på papperet en framgång för kvinnornas sak. Detviktiga arbetet att göra ord till handling återstår dock. Attmänskliga rättighetsapekterna också får ökad betoning ibiståndet ser vi inom KIB som mycket betydelsefullt förkvinnorna i våra samarbetsländer.Ny organisation för kvinnofrågorna på SIDASom en följd av utvecklingen har en översyn gällande''organisationsstrategi för integrering av genderbistånd ibiståndet'' aktualiserats inom SIDA.Det innebär bl.a. att ansvaret för att biståndet får ettgenderperspektiv läggs på cheferna förregionavdelningarna. KIB har föreslagit att ansvaret skallåtföljas av en rapporteringsskyldighet två ggr/år till SIDAsstyrelse och om utvecklingen pågenderområdet.Ett nytt KIB för bättre effektivitetInom KIB ser vi positivt på utvecklingen. Vi insersamtidigt att KIB om det skall vara effektivt också måstefölja förändringsmönstret. Det kan därför vara lämpligt attnu seöver KIBs organisation och verksamhet så att den bättrekorresponderar med nuvarande och framtida ordning inombiståndet. KIBs samlade kunskap och kompetens måstebättre tas tillvara.Den starka knytning till SIDA som KIB har kan iframtiden begränsa KIBs möjligheter att påverkagenderperspektivet i hela biståndet. En nyorganisationsform bör utredas. Utgångspunkten böralltjämt vara att representanter för svenskakvinnoorganisationer med nationell täckning och med egenerfarenhet av bistånds- och utvecklingsarbete skall ingå.Den breda representationen ser vi som ett villkor för att nåut med och sprida information i det svenska samhället ochdärigenom bilda opinion för ett mera genderinriktatbistånd.Den nya organisationen bör ha en självständigareställning i förhållande till SIDA och få anslag direkt frånUD. Vi finner det vidare naturligt att en plats bör reserverasför det nya KIB i . Förutsättningarna för etteffektivare arbete inom KIB med ökat inflytande övergenderfrågorna i hela biståndet bör skyndsamt utredas ochförankras i medlemsorganisationerna. Den nyaorganisationen bör börja arbeta så snart som möjligt.Det kostar en delFrigörelsen från SIDA medför visst ökat resursbehov iförhållande till nuläget bl.a. för lokal- och kanslifunktion.Vi förutsätter att det anslag som avsattsför KIBs räkning kan ianspråktas av den nya organisationennär den vuxit fram. Dessutom beräknar vi resursbehovet till500 . I den socialdemokratiska motionen s17021finns detta belopp upptaget.Inom KIB anser vi att kvinnofrågorna ur alla aspekter --i biståndet, i mänskliga rättighetssammanhang, socialt,ekonomiskt och kulturellt -- måste föras upp påinternationella och nationella dagordningar.Mycket kvara att göraKvinnor producerar av all mat i men ägerinte marken de odlar. I många länder ställs kvinnor underförmynderskap av sina män. De får inte ta banklån ochmännen anser sig till och med ha rätt attt rösta för sinhustru/sina hustrurs räkning. Bland vanliga övergrepp motkvinnor återfinns könsstympning/kvinnlig omskärelse. Iutvecklingssamarbetet måste särskild uppmärksamhet gesåt program för kvinnors utbildning och hälsa.Kvinnor måste själva ges valmöjlighet att bestämmaom, i så fall när och hur många barn devill föda. Rätten till preventivmedel och säker och legalabort ser vi som avgörande för kvinnors jämställdhet.Allvarliga kränkningar av kvinnors rättigheter är vanligtförekommande i alla delar av världen. Historiskt har dettafaktum försummats. Kränkningar som drabbar kvinnoroproportionerligt, eller tar sig könsspecifika uttryck --såsom våldtäkt, restriktioner eller begränsad tillgång tillmat -- är alltjämt förbisedda eller skylls på sociala ellerkulturella faktorer utom räckhåll för MänskligaRättighetsnormerna. Detta är kvinnofrågor som KIB finnerdet angeläget att arbeta med. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny organisation och resurserför ().