mot · GH02Jo13 · 1994-01-17 00:00:00 — med anledning av skriv. 1993/94:106 Alternativ till burhållning av värphöns BakgrundEfter ställdes undan för undan allthögre produktivitetskrav på vår livsmedelsproduktion. Detinnebar bl.a. att den svenska ''Sörgårdsmodellen'' med enblandad produktion på varje gård fick överges till förmånför specialisering.Den storskaliga äggproduktionen kom inledningsvis attbedrivas inomhus på golv. Det visade sig dock att dettaproduktionssätt var förenat med stora problem. I storaflockar klarar hönsen ej av att etablera en s.k. hackordningutan angriper varandra varvid problem medfjäderplockning och kannibalism uppstår. Vidare försämrasdjurhälsan och äggkvalitén genom att djuren på enbegränsad yta går omkring i sin egen avföring -- därbakterier och parasiter frodas -- och lägger en del av äggendär.För att komma till rätta med dessa avigsidor övergickefter hand även våra producenter till burproducering avägg, vilket slagit igenom utomlands. Genom stora systemmed småburar för 4--5 höns blev det möjligt att rationelltoch hygieniskt både tillföra foder och vatten samt att tahand om gödsel och ägg.Genom burproduktionen försämrades dock hönsensmöjlighet till s.k. naturligt beteende -- t.ex. att flaxa ochsandbada -- ett problem som dock inte uppmärksammadesi någon större omfattning förrän under 1980-talet.Den nya djurskyddslagenI takt med att välståndet ökat i vårt land har ävenintresset för miljö- och djurskyddsfrågor tilltagit. År 1988var tiden mogen för att under stor enighet antaen ny djurskyddslag där det bl.a. slås fast att våra husdjurskall ha möjlighet till ett naturligt beteende.För vår äggproduktion fick detta som konsekvens attriksdagen även beslutade att nuvarande bursystem somlängst får användas . Mot detta beslut restesinvändningar. Från borgerligt håll framhölls att man förstborde inleda en utvecklingsperiod av alternativa system föratt sedan -- när det går att förutse vid vilken tidpunktfungerande alternativ finns att tillgå -- ta beslut omavveckling av nuvarande system.Denna invändning beror inte på att djurskyddsintressesaknas. Tvärtom, den bottnar i respekten för höns somlevande varelser som skall anpassas till nyaproduktionssystem. Om detta kommer att innebära enåtergång till storskalig golvproduktion så har vi tidigareberört de fundamentala problem som skall övervinnas. Tilldetta kommer att ägg, som det är ett av våravärdefullaste livsmedel -- behovet från t.ex.läkemedelsindustrin ökar bl.a. tillnäringslösningar där är världsledande -- så är ägg ettav våra farligaste livsmedel om det hanteras fel, det kant.ex. leda till salmonellainfektioner hos människor. ITyskland beräknas ca 2 miljoner människor smittasav salmonella och ett flertal dödsfall inträffar. Genom etteffektivt förebyggande program är smitta från svenska äggmycket ovanligt. Det är mycket viktigt att någon försämringinte sker i detta avseende vid övergång till nyaproduktionssystem.Riksdagen fastslog också i samband medburhönsförbudet att de alternativa systemen inte får leda tillförsämrad djurhälsa, äggkvalitet eller arbetsmiljö. Detinnebär bl.a. att medicineringen inte får öka och attnäbbtrimning inte får förekomma. Vidare beslutaderiksdagen att en utvärdering av forskning och försökbeträffande alternativa system skulle företas 1993 i form aven kontrollstation.Utvärdering och massmediadebattNär nu halvvägs till förbudsåret 1999genom Rapport 1993:14 redovisar dagsläget för dealternativ som prövats så framgår det att problemenär stora. I rapporten slås det fast att det behövs mer tid ochverket föreslår därför att burhönsförbudet skjuts fem årfram i tiden.Djurskyddsorganisationer och vissa forskare harupprörts av förslaget och de har i massmedia gått tillangrepp mot rapporten och mot politiker som anklagats föratt inte ha ställt tillräckliga forskningsresurser tillförfogande. Även äggnäringen har utsatts för häftig kritikför bristande intresse när det gäller satsningen på alternativtill burar.Den skrivelse från regeringen -- med anledning avJordbruksverkets rapport -- som nu skall taställning till är mycket försiktigt hållen. Det konstateras attdet råder enighet om att nuvarande bursystem skallavvecklas men det framhålls också att det är viktigt att värnaom svensk äggproduktion. Konkret föreslår regeringen attburförbud från skall ligga fast men att enny kontrollstation läggs in 1997.Vi anser för vår del att frågan om framtiden för vårsvenska äggproduktion är allt för viktig för att behandlas påett så passivt sätt. Om vi nöjer oss med att avvakta enytterligare lägesavstämning 1997 så kommer huvuddelen avvår äggproduktion att upphöra med utgång ochersättas av utländska ägg producerade i sämre burar än vihar idag.Anledningen härtill är följande:1. All livsmedelsproduktion kommer att utsättas förökad internationell konkurrens. Det ingångna föreskriver en successiv avveckling av handelshinderoch subventioner och vid ett eventuellt EU-medlemskap såöppnas vår gräns helt mot Europa.Såväl som EU-regler medger att ett landsom har strängare djurskyddsbestämmelser än omvärldenpå vissa villkor får kompensera sina producenter förmerkostnader. Dessa har i producentledetberäknat till eller /kg vilket vid fullkompensation innebär en utgift för statskassan på drygt 300miljoner kr/år. Med tanke på vårt stora budgetunderskottoch den politiska ambitionen att avvecklalivsmedelssubventioner så anser vi inte att våra producenterkan påräkna någon kompensation genom skattemedel.Frågan är då i vilken omfattning vi som konsumenter ärvilliga att betala ett merpris för svenska ägg av hög kvalitetoch djurvänligt producerade?En merkostnad av /kg i producentledet motsvarar ca8 kr för konsumenterna efter det att gängse procentpåslagskett och moms tillkommit. De enkätundersökningar somhittills företagits tyder inte på att en majoritet avkonsumenterna skulle vara villiga att betala en sådan stormerkostnad. Denna slutsats styrks av det förhållandet attutbudet av alternativproducerade ägg -- som är mindre än5 % av det totala -- är större än efterfrågan.2. Nästa frågeställning som är avgörande för denframtida svenska äggproduktionen är, om det går att pressaden framräknade merkostnaden.Om den alternativa produktionsmetoden utgörs av ettstort antal höns på golv så tror vi inte det. Vi skall kommaihåg att det inte bara är i man sökt utvecklaalternativ till burar. I började man forskaredan på 1970-talet och det har som framgår avJordbruksverkets rapport lagts ned stora resurser i bl.a.Holland, , , , Dannmark ochNorge. I -- som av vissa åberopas som ettföregångsland därför att man lämnat burproduktion --täcker den egna produktionen knappt halva behovet ochkonsumenterna får betala ett pris för dessaalternativproducerade ägg som är dubbelt mot vårtkonsumentpris.Våra svenska forskare är inte eniga i denna fråga mendet är betecknande att det är forskare som haft ansvaret förde praktiska försöken, bl.a. i ochLinda Keeling i som är mest skeptiska till att vi redan1999 skall kunna ha ersatt bur- med golvproduktion.Linda Keeling summerar försöken med golvsystem påföljande sätt i skriften Fakta Veterinärmedicin 2/1993: ''Nui efterhand framstår de förväntningar som en del hade på attalternativsystemen skulle fungera perfekt redan från börjansom orealistiska. Det är viktigt att komma ihåg attbursystemen utvecklades och förbättrades under årtionden.Frågan är nu om de alternativa systemen verkligenförbättrar djurens välbefinnande. De ger utan tvivel störremöjlighet till naturliga beteenden och därmed förbättradmental hälsa. Problemet är att det kanske skett på denfysiska hälsans bekostnad. Fjäderplockning ochkannibalism är de största problemen i dessa system, samt inågot mindre utsträckning även fotbölder och kvalster.Förutsatt att dessa hälsorisker kan elimineras är det ingettvivel om att de alternativa systemen är bättre för djuren.Men till dess är frågan öppen.''3. Det är på sin plats att också kommentera deanklagelser som riktats mot äggnäringen för passivitet.En majoritet av landets äggproducenter har förklarat inte tror på golvproduktion. Många har egnaerfarenheter av denna produktionsform ochman har en stor kunskap om höns. Dessa producenter hardeklarerat att man har för avsikt att lämna verksamhetennär burförbudet träder i kraft. Att man tar dennadeklaration på allvar från förädlingsledets sida bekräftas avdet förhållandet att jordbrukskooperationen med Kronäggi spetsen nu är huvudägare till en stor anläggning i uppges kunna täcka av det svenska behovet.Vi tycker att det är orimligt att rikta någraanklagelser mot näringen för den uppkomna situationen.Ansvaret vilar i stället på de politiker som stödda av vissaexperter 1988 drev igenom ett beslut som fr.o.m. 1/1 1999förbjuder äggproduktion via bursystem.Som för all annan verksamhet kan man inte i politiskordning tvinga producenter eller andra inom en näring attinvestera eller finansiera forskning för system man inte trorpå. Att svenska distributions- och förädlingsföretag i denuppkomna situationen investerar utomlands är helt logiskt.Skall vi ha kvar en svensk äggproduktion?Vår äggnäring sysselsätter på hel- och deltid över4 000 personer, värdet i producentledet uppgår till ca 1miljard kr/år och i fodret ingår spannmål från ca 50 000 haåkermark. Behovet av ägg till svensk läkemedelsindustriökar -- motsvarar det av vår årsproduktion --och det samlade värdet av de läkemedel, framför allt olikanäringslösningar, som har ägg som råvara närmar sig 1miljard kr/år, huvuddelen går på export.Med hänsyn till de värden som står på spel och medbeaktande att svensk äggproduktion är internationelltkonkurrenskraftig och världsledande när det gäller kvalitetså anser vi att till de tidigare ställda kraven påalternativa system skall foga ett övergripande av innebördatt avvecklingen av nuvarande bursystem skall ske på ettsätt som säkrar svensk självförsörjning av ägg.Vi föreslår vidare att ger regeringen i uppdragatt låta kontinuerligt följa utvecklingenoch att företa lägesavstämningar. På grundval häravbör regeringen sedan varje höst med början 1994 avge enrapport till riksdagen.En rapport bör ge möjlighet tillett samlat beslut i frågan. Vi vet då i vilken omfattning somvår svenska produktion minskat med anledning av kravetatt befintliga burar från 1/1 1994 skall vara försedda medklonötare och sittpinnar och vidare att nätsidor inte längrefår förekomma. Dessutom vet vi mer om utsikterna för ettEU-medlemskap och vad det innebär för våräggproduktion.Sverige bör leda utvecklingen mot bättre djurskyddVi anser att internationellt skall driva påutvecklingen mot bättre betingelser för våra husdjur.Genom den nya djurskyddslagen har vi stärkt vårtrovärdighet och det är naturligt att vi ligger steget föreomvärlden genom att medverka till goda exempel.Det finns dock inget som tyder på att manutomlands snabbt kommer att lämna bursystemen. Medanledning härav tror vi att vi för svenskt vidkommandestegvis får söka förbättra värphönsens möjligheter tillnaturligt beteende. Ett första steg kan vara att genom störreburar -- s.k. minivoljärer som är i praktiska försök påLantbruksuniversitetet i -- ge hönsen särskildareden och möjlighet att sandbada. Djurskyddsfrågan vinneringet på att vi förändrar så snabbt att vår egen produktionslås ut.Ordna upp terminologinDe TV-reportage som visat storskaligäggproduktion har upprört många konsumenter vilket i ochför sig inte är förvånande. I likställerdjurskyddsorganisationerna burproduktion medgolvproduktion; ur djursynpunkt anses de lika förkastliga.Det visade sig också att många konsumenter som betaltmer för alternativproducerade ägg trodde att de därmedhade köpt ägg producerade av gammeldags sprätthöns, dvs.höns i mindre flockar som har möjlighet att vistasutomhus.Därför är det nu nödvändigt att vi -- somjordbruksministern aviserar -- i likhet med förhållandetinom EU får en klar terminologi och märkning som angerproduktionssättet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avvecklingen av nuvarandebursystem skall ske på ett sätt som innebär att Sverigebehåller sin självförsörjning av ägg,2. att hos regeringen begär att Jordbruksverketfår i uppdrag att kontinuerligt följa utvecklingen avalternativa produktionssystem och att regeringen varje höstunder med början 1994 lämnar om läget.