mot · GI02K4 · 1994-11-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag angående en nämnd i för Europeiska unionen m.m. InledningSvenska folket har genom folkomröstningen gjort klart attSverige skall bli medlem i Europeiska unionen. Riksdagenhar beslutat om grundlagsändringar som gör detta möjligt.Det är nu av avgörande betydelse att som folketsfrämsta företrädare (1 kap. 4 § regeringsformen) försäkrarsig om en vidsträckt insyn i och ett starkt inflytande överSveriges politik i Europeiska unionen. Det skall ske genomde politiska partier som har fått svenska folkets förtroendeatt vara företrädda i . sammansättningskall därför helt naturligt återspeglas i regeringens olikaståndpunkter i Europeiska unionen.När blir medlem i EU, flyttas vissa befogenheterfrån svenska organ, däribland , till EG:s organ.Sverige kommer att ha inflytande på och delta i de beslut EGfattar, men kan också komma att bli bundet av beslut som vimotsatt oss. I vissa fall får besluten direkt verkan i Sverige.I andra fall kommer det att fordras interna svenska reglerbeslutade av eller regeringen eller med stöd avbeslut som eller regeringen fattat. Enligt folkrättenoch regeringsformen är det regeringen som företräderSverige i mellanfolkliga relationer och i internationellaorganisationer. Det blir således regeringen som kommer attagera på vägnar i rådet och i andra EG-organ.Det svenska folkstyret vilar på ett representativt ochparlamentariskt statsskick. är, som redan nämnts,folkets främsta företrädare. Det bör därför ytterligareunderstrykas att det är utomordentligt viktigt att riksdagenhar information om och inflytande över hur regeringenagerar inom EG:s lagstiftningsprocess.Provisorisk regleringFörslaget om en nämnd i för Europeiska unionenrör således en fråga av mycket stor betydelse för folkstyretsframtida villkor och former på de områden samarbetet medEuropeiska unionen avser. Detta förhållande bör enligt vårmening komma till uttryck i de författningsbestämmelsersom gäller nämnden. Enligt vår mening bör den centralabestämmelsen om tas in i 10 kap.regeringsformen på samma sätt som skett i fråga omUtrikesnämnden. Den möjligheten står inte till buds i det nuaktuella ärendet. Den reglering som det kan bli fråga om idetta läge får därför anses som ett provisorium.Alla bestämmelser om bör finnas iriksdagsordningenEnligt de förslag till författningsreglering av nämnden somhar förelagts skall nämnden regleras i två olikaförfattningar. Den centrala bestämmelsen finns i 5 § förslagettill lag med anledning av anslutning till Europeiskaunionen (prop. 1994/95:19). Bestämmelsen reglerarregeringens skyldigheter gentemot nämnden. Föreskrifternaborde enligt vad vi sagt egentligen tas in iregeringsformen.I det av talmanskonferensen överlämnade förslaget frånarbetsgruppen föreslås att det i riksdagsordningen tas införeskrifter om nämndens tillsättande och om dessarbetsformer, såväl i huvudbestämmelser som itilläggsbestämmelser. I sammanhanget bör erinras om attriksdagsordningens huvudbestämmelser intar en ställningmellan grundlag och vanlig lag. För stiftande, upphävandeeller ändring av dessa gäller nämligen särskildaprocedurregler (8 kap. 16 och 17 §§ regeringsformen). Dehänvisningar som görs till 5 § anslutningslagen iarbetsgruppens förslag till lag om ändring iriksdagsordningen (8 kap. 14 och 16 §§) är därför urkonstitutionell synpunkt olämpliga. Detsamma gäller förövrigt hänvisningen till de fyra tilläggsbestämmelserna itredje stycket i den föreslagna huvudbestämmelsen 8 kap.14 §. Komplikationen med hänvisningarna till 5 §anslutningslagen kan undvikas om föreskrifterna i nämndaparagraf i stället tas in i riksdagsordningen. Därigenom vinnsen bättre överskådlighet av de regler som gäller för nämnden.Det för oss avgörande skälet är dock att nämndens betydelsebättre kommer till uttryck om den centrala bestämmelsen omnämnden tas in i riksdagsordningen. I konsekvens med dettabör även föreskriften i den föreslagna 5 § anslutningslagenom regeringens skyldighet att informera i övrigtrörande EU flyttas över till riksdagsordningen.Vi föreslår därför att föreskrifterna i 5 §anslutningslagen -- efter erforderliga redaktionellajusteringar -- tas in i riksdagsordningen.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderligförfattningstext.Innebörden av samverkanNär det gäller innebörden av den samverkan mellanregeringen och som den centrala bestämmelsenreglerar vill vi anföra följande.I bestämmelsen talas om ''underrätta'', ''rådgöra'' och''informera''. Samspelet är i realiteten avsett att geregeringen en möjlighet att förankra den ståndpunktregeringen ämnar inta vid förhandlingarna i Europeiskaunionens råd (ministerrådet). Det är meningen att regeringenskall kunna försäkra sig om att accepterar enförhandlingsståndpunkt. Men även om regeringen har skaffatsig en sådan accept, måste det enligt vår mening stå klart attregeringen agerar med fullt politiskt ansvar. Uttalanden i kan självfallet inte bli bindande för hela riksdagenoch de saknar formell konstitutionell betydelse. Det börockså stå klart att alltid kan utkräva politisktansvar av regeringen när det gäller hur den har hanteratförhandlingar i rådet även i fall då uppläggningen avförhandlingen inte har blivit föremål för några kommentareri riksdagsorganet. Av bestämmelserna i 12 kap.regeringsformen om kontrollmakten är 1--5 §§ av intresse idetta sammanhang.Riksdagen skall således vara oförhindrad att avgemisstroendeförklaring enligt 12 kap. 4 § regeringsformenalldeles oberoende av vad som förekommit i samrådetmellan och regeringen. En annan sak är attriksdagen genom nämnden i praktiken bör komma att få ettreellt inflytande när det gäller ståndpunkter vidmötena i Europeiska unionens råd. Man bör nämligen kunnautgå från att regeringen inte kommer att företräda enståndpunkt som står i strid med vad nämnden har gett uttryckför i samrådet. Detta är kärnan i parlamentarismen ochinnebär en faktisk medverkan från sida ilagstiftningsprocessen i Europeiska unionens råd.Motivtexten bör innehålla uttalanden i enlighet med detanförda.Utskottens rollI arbetsgruppens förslag förespråkas att utskotten måsteges förutsättningar att spela en aktiv roll. Vi anser att dettaär utomordentligt viktigt för att det parlamentariska inslageti vårt statsskick skall kunna bibehållas. För att utskotten skallkunna spela denna roll måste de fåinformation om frågor som är aktuella eller som kan bliaktuella inom EU:s beslutsprocess. När sådan information ärtillgänglig för bör den enligt vår meningockså genom försorg kunna varatillgänglig för utskotten. Vi har ingen erinran mot denföreslagna ordningen att kammarkansliet internt inomriksdagen ombesörjer att informationen når de berördautskotten.På grundval av den erhållna informationen blir det möjligtför utskotten att på egen hand skaffa kompletterandeupplysningar från myndigheter och andra. Detta kan ske ienlighet med den ordning som redan gäller (t.ex. 4 kap. 10 §riksdagsordningen).En särskild roll när det gäller informationsgivningen harregeringen och . Utan tvekan kommer denstörsta kunskapen i om EU-frågorna att finnassamlad där. Behovet av information till utskotten kan i en delfall komma att kräva extra arbetsinsatser ifrånregeringskansliets sida. Regeringen bör enligt vår meningskapa förutsättningar för att kan förseutskotten med information i nu angivna situationer.Utfrågningar med ansvariga statsråd vidutskottssammanträden bör också kunna bli ett viktigt medelför utskotten att skaffa sig kunskap om frågor på EU-området. Detta är ett sätt att stärka parlamentarismen i EU-processen. Man kan också tänka sig att statsrådet skriftligensvarar på frågor från utskottet. Att kunna få begärdinformation om EU-frågorna från regeringen och dess kansliär enligt vår mening av stor betydelse för utskotten.Vi anser därför att det bör föreskrivas en skyldighet förregeringen att på begäran lämna ett utskott upplysningar omdet som händer på utskottets ämnesområde inom ramen församarbetet i Europeiska unionen. En bestämmelse om dettabör tas in i riksdagsordningen, förslagsvis i 4 kap. genom enny paragraf, 17 §, av följande lydelse: Om ett utskott begärdet, skall regeringen lämna utskottet upplysningar om detsom händer på utskottets ämnesområde inom ramen församarbetet i Europeiska unionen.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderligförfattningstext.Samverkan mellan utskotten och EU-nämndenVi delar arbetsgruppens bedömning att en samverkanmellan utskotten och bör skapas så attutskottens synpunkter på EU-frågor kan tas till vara vidnämndens samråd med regeringen. Som arbetsgruppen anförmåste samspelet mellan nämnden och utskotten präglas avbetydande flexibilitet och ytterst styras av partiernasönskemål. Det ligger därför mycket i arbetsgruppensuppfattning att utvecklingen får visa vilken samverkansformsom är mest ändamålsenlig. Denna samverkan får dock inteske enbart på nämndens villkor. Vi menar vidare attutskottens viktiga ställning i vårt parlamentariska systemkräver att det av riksdagsordningen uttryckligen framgår attnämnden skall samråda med utskott som berörs av en frågasom skall behandlas i Europeiska unionens råd. Det slutligaansvaret för samrådet med regeringen inför ett rådsmötemåste dock ligga på med hänsyn bl.a. till attdet i många fall kan krävas övergripande bedömningar ochavvägningar mellan olika intresseområden. Därtill kommerden ofta knappa tiden i slutfasen av ett ärendes beredning.En bestämmelse om samråd mellan utskotten ochnämnden bör tas in bland övriga bestämmelser om nämndeni 8 kap. riksdagsordningen. Bestämmelsen bör kunna fåföljande lydelse: skallsamråda med ett utskott i frågor som hör till utskottetsämnesområde och som skall behandlas i Europeiskaunionens råd.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderligförfattningstext.Protokollföring m.m. i EU-nämndenEnligt arbetsgruppens förslag skall för nämnden gällasamma bestämmelser i fråga om protokollföring som förutskott. Det sägs vidare att det vid sidan av protokollföringkan finnas ett behov av att uppgifter som lämnas vidnämndens sammanträden och inlägg från ledamöternadokumenteras. Det kan enligt arbetsgruppen uppkommasituationer då nämndens ledamöter behöver ha tillgång tillmera tillförlitliga uppgifter om vad som förekommit vidsammanträdena. Arbetsgruppen pekar på möjligheten attgöra stenografiska uppteckningar som sedan renskrivs. Detanges dock inte om avsikten är att stenografiskauppteckningar regelmässigt skall göras. Frågan om huruvidaoch i så fall uppteckningarna är allmännahandlingar berörs inte heller. Vi anser att denna fråga börpenetreras i den fortsatta behandlingen av förslaget.Enligt vår mening bör nämndens överläggningar medföreträdare för regeringen alltid dokumenteras stenografisktpå samma sätt som överläggningarna i Utrikesnämnden.Oavsett om dessa uppteckningar är allmänna handlingar ellerinte måste de alltid vara tillgängliga förkonstitutionsutskottet för dess granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.I arbetsgruppens förslag föreslås att tilläggsbestämmelsen4.11.4 om protokollföring vid utskottssammanträde skalltillämpas på nämnden. Vi anser att det av riksdagsordningenockså bör framgå att en ordagrann uppteckning av stenografskall göras av det som yttras vid sådana sammanträden mednämnden som avser samråd med regeringen.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderligförfattningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att i riksdagsordningen ta införeskrifter om skyldighet för regeringen att underrätta,informera och rådgöra med i enlighet med vad imotionen anförts,2. att godkänner vad i motionen anförts ominnebörden av det parlamentariska statsskicket när det gällerregeringens handlande inom Europeiska unionen,3. att beslutar att i riksdagsordningen ta in enföreskrift om skyldighet för regeringen att informerariksdagsutskott om frågor med anknytning till Europeiskaunionen i enlighet med vad i motionen anförts,4. att beslutar att i riksdagsordningen ta in enföreskrift om samråd mellan och utskott i enlighet med vad i motionenanförts,5. att beslutar att i riksdagsordningen ta in enföreskrift om stenografisk uppteckning av vad som yttras vidvissa sammanträden med enlighet med vad i motionen anförts.