mot · GH02Fi208 · 1994-01-25 00:00:00 — En helbransch, som 100 000-tals människor är beroende av för sinförsörjning och som har stor betydelse församhällsekonomin, håller på att slås ut som detrunt om i finns stora behov av upprustning ochrenovering.Sveriges kommunikationssystem måste moderniserasoch byggas ut. Det handlar om vägarna, gatorna,järnvägarna och flyget. Kraftfulla satsningar på bättreinfrastruktur och utveckling av transportssystemen ärnödvändiga för att hävda konkurrensförmåga. Inteminst måste den högteknologiska infrastrukturen byggas uti form av ''elektroniska motorvägar'', d v s att binda sammanöar av lokala, regionala och branschvisa datornät som nulever sina egna liv.Även den ''sociala infrastrukturen'' måste byggas ut ochrustas upp. Det behövs bättre äldrebostäder, upprustadeskolor och handikappanpassning av offentliga lokaler.Miljöinvesteringarna måste öka för att på allvarskall kunna angripa miljöproblemen. De ''gröna''investeringarnas andel av den totala investeringsvolymen isamhället bör öka.Förutom de fysiska investeringarna måste äveninvesteringarna i mänsklig kompetens öka. Vårt landsfrämsta tillgång -- människors kunnande och kompetens --måste bättre tas tillvara genom ökad utbildning ochvidareutbildning.I vår politik är ökade investeringar en hävstång för attSverige skall kunna komma upp på en högre tillväxtbanaoch steg för steg kunna minimera BNP-gapet. Vi vill genomökade investeringar ta tillvara den produktions- ochsysselsättningspotential som finns i det svenska samhället.Våra förslagInvestera i mänsklig kompetens.Genom vår investeringspolitik höjs utbildnings- ochkompetensnivån i genom en rad olika åtgärder: Flerelever i gymnasiet och Komvux. Ett program för kompetensutveckling.Direktavskrivningar för näringslivets investeringar.Vi vill stimulera företagen att tidigarelägga sinainvesteringar. Vi föreslår därför att industrin och övrigtnäringsliv får möjlighet att göra direktavskrivningar på sinamaskininvesteringar. Åtgärden bör träda i kraft i åroch gälla till . Vi föreslår att avinvesteringen får skrivas av omedelbart.För nästa budgetår bedömer vi att denna åtgärd belastarstatsbudgeten med ca 5 miljarder kronor.Investeringseffekten inklusive tidigareläggningseffekten ärför 1994 och 1995 ca 9,5 miljarder kronor.Bygg ut AXE-systemet.Vi anser att bör tidigarelägga sina investeringar iAXE-systemet. bör målet om en totalutbyggnad vara uppnått, i stället för somplaneringen är . Det gynnar 200 000 teleabonnenter iNorrland, och Dalarna.Under budgetåret 94/95 bör dessa investeringar öka med300 miljoner kronor.Bygg ut kommunikationsnät.Det svenska vägnätet behöver rustas upp.Underhållsinvesteringarna bör påskyndas ochtidigareläggas. Ambitionen skall vara att genomföraVägverkets maximialternativ för underhållet av vägnätet.Investeringarna i de kommunala vägarna måste öka.Behoven är mycket stora.Ökade investeringar i järnvägsunderhållet krävs.Luftfartverkets planerade investeringar bör tidigareläggas.Totalt vill vi öka investeringarna ikommunikationssektorn med 6,8 miljarder kronor.Öka bostadsinvesteringarna.Vi vill införa ett stimulansbidrag på för ökadROT-verksamhet i lägenheter. Ett investeringsstöd på 10procent bör tillfälligt införas för nyproduktion av bostäder,som igångsätts före 1 januari 1995.Totalt vill vi öka bostadsinvesteringarna med 11miljarder kronor.Förbättra den sociala infrastrukturen.Vi vill att skolor skall bli trivsammaarbetsplatser för elever och lärare. Därför föreslår vi ettinvesteringsstöd som innebär att skolor kan renoveras för 1miljard kronor. Vi föreslår ett ROT-program för andrakommunala byggnader på 2 miljarder kronor.Äldrebostäder bör rustas upp för ytterligare 800miljoner kronor.Många handikappade har svårt att använda sig avoffentliga lokaler, inte minst till följd av bristandetillgänglighet. Därför vill vi handikappanpassa dessa lokalergenom att öka investeringarna med 300 miljoner kronor.Nya miljöinvesteringar.Vi vill att får i uppdrag att genomföraett samlat program för miljöinvesteringar. Resurserna skallfördelas så att maximal miljövinst uppnås i kombinationmed så hög sysselsättning som möjligt. På så sätt vill vi ökade miljöförbättrande investeringarna med 2,6 miljarderkronor.Dessa ''gröna'' investeringar handlar bl a om kommunalaVA-investeringar, kväverening, åtgärder för att minskatrafikbullret, saneringsåtgärder för gamla industrier. Därtillkommer ökade resurser för naturreservat och leder samtkulturmiljövård.7.3 En ny näringspolitikUtöver de åtgärder vi föreslår för att stimuleraefterfrågan, produktion och investeringar krävs enomläggning av näringspolitiken. En dogmatisk politik, sompassivt förlitar sig på marknadskrafterna, måste ersättasmed en aktiv näringspolitik, som bidrar till uthållig ochmiljövänlig tillväxt. I likhet med andra länder måste ävenden svenska staten kunna spela en aktiv roll i utvecklingenav näringslivet.Den globala konkurrensen skärper kraven på en politiksom stärker som industrination i modern mening.Sverige skall inte vara ett land som konkurrerar med lågalöner. En god produktionsförmåga skall bygga på högproduktivitet och god lönsamhet i produktionen.Den svenska näringsstrukturen måste i störreutsträckning präglas av kunskapsintensiv produktion. Detär inom dessa marknader som tillväxtkraften är som störst.Vi vill förbättra näringsklimatet för både stora och småföretag. I partimotionen ''Aktiv näringspolitik'' presenterarvi en sådan politik. Huvuddragen är följande:Fasta spelregler.Företagens investeringsbeslut är långsiktiga och styrsprimärt av efterfrågesituationen på marknaden. Därförmåste den ekonomiska politiken i nuvarande läge syfta tillatt öka efterfrågan. Därutöver måste statsmakterna geklara och entydiga besked om vilka regler som företagenhar att rätta sig efter.Vi socialdemokrater ger i denna motion besked om attden enhetliga kapitalbeskattningen bör återställas. Vi villåtergå till huvudprinciperna för det regelsystem förbolagsskatten som utformades skatteuppgörelse.Energiuppgörelsen utgör en bra grund förenergipolitiken. För att säkerställa enigheten i energifråganföreslår vi att en parlamentarisk beredning tillsätts för attfölja upp överenskommelse. Den bör även bedömaenergi- och näringspolitiska konsekvenser av en avregleringav elmarknaden.God lönsamhet.De svenska företagen måste ha en god lönsamhet. Detär nödvändigt dels för att man skall kunna generera kapitaltill investeringar, dels för att företagen skall kunna varaattraktiva för placerare i en allt hårdare internationellkonkurrens.Vi kommer att arbeta för förståelse av behovet av en godvinstnivå inom företagen. För att nå bred uppslutning kringdetta måste företagen använda sina vinster till produktivainvesteringar, till insatser som höjer de anställdaskompetens och till införande av en modernarbetsorganisation.Förbättra kapitalförsörjningen.Bankerna måste minska sina räntemarginaler.Utvecklingsfondernas kapital för ''mjuk'' finansiering avsmåföretag bör ökas med . Dettatillskott finansieras genom försäljning av statens aktier iförvaltningsbolagen bör ges rätt att placera för ytterligare 10miljarder kronor i aktier.Underlätta produktförnyelsen.Uppfinnarverksamheten har blivit styvmoderligtbehandlad av regeringen. Forsknings- ochutvecklingsverksamheten (FoU) bör i högre grad inriktas påatt befrämja att nya produkter tas fram. Den tillämpadeFoU:n samt teknikutveckling bör få en större andel i detsvenska FoU-stödet. Ytterligare anslås.Ny teknisk högskola.För att långsiktigt och uthålligt stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft måste utbildnings- ochkompetensnivån i höjas. Särskilda insatser måstegöras för att öka examinationen av naturvetare ochtekniker, i synnerhet bland kvinnor. För att klara det ökadeintaget bör en ny teknisk högskola med internationellinriktning etableras. Ett särskilt program förkompetensutveckling måste startas. Målsättningen bör varaatt av arbetstiden skall användas förkompetenshöjande utbildning.Förbättra infrastrukturen.En nationell plan för investeringar i infrastrukturbehövs. Särskilda insatser krävs för att förbättrainformationsteknologins infrastruktur. AXE-systemet skallvara utbyggt i hela 1997. Som långsiktigt mål skallgälla att skall användas tillinvesteringar i infrastruktur. En sådan satsning innebär intebara ökade investeringar i den fysiska infrastrukturen, utanäven investeringar för att höja kompetens- ochutbildningsnivån i samhället.Behåll statliga verk och företag.De statliga infrastrukturverken och bolagen -- ,, och SJ -- skall inte privatiseras.Europaprogram för småföretagen.Vi vill stärka de små och medelstora företagen på deneuropeiska marknaden. Ett brett Europaprogram för ökadexport bör genomföras.8. Minskad arbetslöshetDagens situation på arbetsmarknaden är ytterst allvarlig.Om inte arbetslösheten tas ned kommer det svenskasamhället steg för steg att brytas sönder. Arbetslöshetenhotar det svenska välfärdssamhället på olika sätt:För det första märks redan nu hur motsättningarna isamhället ökar till följd av arbetslösheten. Allaerfarenheter visar att konfliktnivån mellan människor ochgrupper av människor ökar ju fler som är arbetslösa. Rotentill många samhällsproblem kan sökas i arbetslösheten.För det andra påverkas alla svenskar direkt eller indirektav de stora kostnader som är förknippade med att över390 000 personer är öppet arbetslösa. Socialbidragsbombenär en realitet som, när den briserar, kommer att leda tillytterligare nedskärningar i den kommunala verksamheten.Det svenska välfärdssamhället tål helt enkelt inte entvåsiffrig arbetslöshetsnivå.För det tredje håller den gynnsamma relationen mellaninflation och arbetslöshet snabbt på att försämras. var tidigare att en arbetslöshetsnivå på högst2,5--i vårt land är förenlig med en låginflationsnivå. Om arbetslösheten får ligga kvar på dagenshöga nivå är risken att inflationen tar fart i en senare fas ikonjunkturuppgången. Risken är att arbetsgivarna inte villanställa de som varit arbetslösa . Då kankonkurrensen om den attraktiva arbetskraften medföra attde som befinner sig på arbetsmarknaden förhandlar uppsina löner, vilket riskerar att leda till ökad inflation ochännu större klyftor.För det fjärde kollapsar förr eller senare den aktivaarbetsmarknadspolitiken om arbetslösheten tillåts liggakvar på dagens extremt höga nivå. AMS kan helt enkelt inteuppnå mål. Den traditionellaarbetsmarknadspolitiken urholkas. Nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärder tränger undan ordinariearbeten. Incitamenten försvagas för den enskilde att delta iaktiva åtgärder. Byråkrati och snåriga regler får fotfäste.Sammantaget kan dessa fyra allvarliga effekter bara ledatill en enda rimlig slutsats:Tillsammans med en allmän omläggning av denekonomiska politiken måste omedelbara insatser sättas inför att minska arbetslösheten. Förutom vårtinvesteringsprogram för ökad sysselsättning vill vi satsadrygt mer än regeringen på att utvecklaarbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken.Med vår politik minskas statens utgifter förarbetslöshetsförsäkringen med över 10 miljarder kronor.Samtidigt ökar statens inkomster kraftigt. Effekten av vårpolitik är att färre tvingas leva på bidrag. Fler kommer attfå arbeta.Med våra förslag kommer sysselsättningen 1994 att ligga30 000 över regeringens prognos och 90 000 över år 1995.Den öppna arbetslösheten 1995 blir . Med vårpolitik kan vi bryta utvecklingen på arbetsmarknaden ochta de första stegen mot att bli det första landet i världen somvaraktigt tar ned arbetslösheten från en tvåsiffrig nivå.Våra förslagProgram mot ungdomsarbetslösheten.Ungefär två årskullar, cirka 200 000 ungdomar, står i dagutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Inga drabbas såhårt av arbetslösheten som de unga. Extraordinära insatsermåste göras för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vi villdärför att samlas kring ett långsiktigt programmot ungdomsarbetslösheten.Men det räcker inte. Åtgärder måste sättas in redan nu.Vi föreslår därför att en omfattande utbildningssatsninggenomförs. Därutöver vill vi införa en ny åtgärd,ungdomsintroduktion, som skall ge 40 000 ungdomarjobb i näringslivet. Vi anslår medel för att 43 000 ungdomarskall kunna få anställning med hjälp av rekryteringsstöd.Vi vill också att alla ungdomar som är skallerbjudas arbete eller utbildning från det attde blev arbetslösa.Förlängda uppsägningstider i kommunerna.Regeringen räknar med att 37 000 personer mistersina anställningar i kommuner och landsting. Det är ettslöseri med mänskliga och ekonomiska resurser av gigantiskomfattning. Rundgången mellan staten och kommunernamåste brytas.Vi föreslår att AMS får i uppdrag att förhandla medkommunerna och landstingen om att förlängauppsägningstiden till i första hand förvarslad personal. Målsättningen är att ingen skall gå ut iöppen arbetslöshet.AMS bör få särskilda medel för att stimulerakommunerna att fatta sådana beslut. bör 2,7miljarder kronor anslås för detta ändamål. Stödet för enenskild person får inte överstiga 85 procent.Ökad utbildning.För att möta den ökade efterfrågan på kompetentarbetskraft, som vår politik leder till, måste ytterligareinsatser sättas in för att öka utbildningsvolymen. Vi vill medandra ord inte bara öka investeringarna i näringslivet, utanäven investera mer i människors kompetens och kunnande.Den extra utbildningssatsningen på 54 000 elever i ettextra gymnasieår och i Komvux, som genomförs efter ettsocialdemokratiskt initiativ, bör fortsätta även under nästaläsår. Vi vill öka ut denna med ytterligare 16 000 platser.Ytterligare 4 500 elever bör beredas plats i högskolanoch 2 000 i folkbildningen. Arbetsmarknadsutbildningenbör inte minska , som regeringen föreslår,utan tvärtom öka. Vi vill där utbilda närmare 10 000personer fler än regeringen vill.Ökad kompetensutveckling i näringslivet.Förändringarna i arbetslivet är omfattande. Kraven påde anställdas kunskaper växer mycket snabbt. Särskiltriskerar den fjärdedel av arbetskraften som ärkorttidsutbildad att få stora problem på den framtidaarbetsmarknaden. Dessutom kan brist på kompetentpersonal uppstå vid en konjunkturuppgång.I nuvarande konjunkturläge är det nödvändigt att påbred front stimulera till kompetensutveckling påarbetsplatserna. Genom den konkurrenskraftsförbättringsom skett finns ekonomiskt utrymme förkompetenshöjande aktiviteter på företagen. Antaletpersoner i utbildningsvikariat bör öka med 6 000 utöverregeringens mål.Riksdagen bör samlas kring ett hållbart ochsammanhållet program för att öka kompetensutvecklingeni näringslivet. Målsättningen bör vara att avarbetstiden skall användas för kompetensutveckling.Arbetslivets förnyelse.En fortsatt offensiv för arbetslivets förnyelse ärnödvändig för att öka produktiviteten ute påarbetsplatserna, ta bort riskerna för ohälsa och minskasamhällets kostnader för ohälsa och utslagning.Vi vill återställa de försämringar av arbetsrätten somregeringen genomfört. För att utveckla det goda arbetetkrävs samarbete på arbetsmarknaden, inte konfrontation.Minska övertidsuttaget.Det höga övertidsuttag som arbetsgivarna nu tillämparär oacceptabelt. Det är en följd av strategin att hålla en sålåg bemanning som möjligt, s k lean production.De fackliga organisationerna har ett stort ansvar för attövertidsuttaget kraftigt minskar. Regering och riksdag haremellertid det yttersta ansvaret för att övertidsuttagetminskar och ersätts av anställningar. Vi utgår från attregeringen överväger vilka åtgärder som skall vidtas om inteövertidsuttaget går ner.Ökad jämställdhet.Den offentliga sektorn har stor betydelse för kvinnorsmöjligheter till förvärvsarbete. Den gör det möjligt förkvinnor -- och män -- att förvärvsarbeta, och den ger mångakvinnor förvärvsarbete. oavlönat omsorgsarbetehar genom den offentliga sektorn gjorts avlönat.Den svenska familjepolitikens inriktning på ordnadbarnomsorg åt alla utgör en grundläggande förutsättning förkvinnors möjlighet att förvärvsarbeta. Försämringarna avden offentliga sektorn kommer därför att slå hårt påjämställdheten. Därför är vår satsning på att bevara jobb ikommunerna så viktig för kvinnorna.Vi vill ändra jämställdhetslagen i syfte att minskalöneskillnaderna mellan kvinnor och män.9. Rättvis fördelningAlltsedan det demokratiska genombrottet harhuvudströmningen i svensk politik gått i riktning mot ökadrättvisa och jämlikhet. Denna politik har varitutomordentligt framgångsrik. Den ideologiskagrundtanken för välfärdssamhället -- allas lika rätt tilltrygghet och frihet -- är djupt förankrad hos svenska folket.I skuggan av de återkommande ekonomiska krisernaunder uppstod emellertid en motrörelsemot välfärdspolitiken. Över hela världen angrep nyliberalapolitiker välfärdssamhället.Så har skett även i vårt land. Politiken i harunder präglats av nyliberalismens idéer. Inteminst på nivå har många människor fått erfarasystemskiftet i sin vardag.Dessbättre har de nyliberala angreppen nu förlorat båderiktning och tempo. Det har flera förklaringar.De internationella förebilderna finns inte längre.Impulserna från omvärlden går i rakt motsatt riktning.Den är den sista av sitt slag.Framför allt saknar systemskiftet stöd hos det svenskafolket. Folkhemstanken åtnjuter stark moralisk legitimitet ivårt land. I finns en djup insikt om att ett samhällemed sociala och ekonomiska klyftor, med orättvisor ochmassarbetslöshet, blir outhärdligt att leva i -- även för demsom har arbete och ekonomiska resurser.Just , av djup ekonomisk kris i ,ställs folkhemstanken inför sitt allra svåraste prov.Vägen ur den ekonomiska krisen ställer stora krav påsammanhållning och solidaritet. Alla måste känna attkrispolitiken bär rättvisans och jämlikhetens prägel. I annatfall kommer välfärdssamhället att brytas sönder ochtudelningen permanentas.Regeringens politik har dessvärre lett till ökadespänningar i samhället. På två centrala områden är detsärskilt tydligt: Skattepolitiken har varit djupt orättfärdig.Politiken mot den ekonomiska brottsligheten har varit slappoch kraftlös.9.1 En rättvis skattepolitik skattereform innebar att vi fick en skattemässigbalans mellan inkomster från arbete och inkomster frånkapital. Detta var oerhört viktigt för att motverka olikaformer av skatteplanering och för att öka effektiviteten ihela samhällsekonomin.Sverige fick genom skattereformen en modern,likformig och neutral beskattning av olika typer avinkomster. Bolagsskatten, kapitalskatten och skatten påarbete för majoriteten av löntagarna bestämdes till 30procent. För löntagarna innebar detta en radikal sänkningav inkomstskatten.Även företagsbeskattningen förändras i grunden genomskattereformen.Ambitionen var bredare skattebaser, lägre skattesatseroch en skattemässig neutralitet mellan olika investeringar.Genom sänkningen till halverades i det närmastebolagsskatten. En ny reserveringsmöjlighet för företageninfördes, skatteutjämningsreserven, den s.k. Surven.Skattereformen genomfördes av en bred majoritet iriksdagen. Ett unikt samarbete över den traditionellablockgränsen mellan socialdemokraterna och folkpartietgjorde reformen möjlig. Genom skattereformens bredapolitiska förankring var förutsättningarna goda för attenskilda och företag skulle kunna lita på utfästelserna omstabila och långsiktiga spelregler på skattepolitikensområde.Underminerad skattereformRegeringens skattepolitik har dessvärre konsekventbidragit till att underminera skattereformens bärandeprinciper. Steg för steg, åtgärd för åtgärd, har regeringenmonterat ned skattereformen.Med tanke på att från första början varemot hela skattereformen är detta inte särskilt förvånande.Högerns krav på sänkta kapital- och förmögenhetsskatterhar realiserats.Det är emellertid djupt beklagligt att folkpartietliberalerna, som var en av parterna iskatteöverenskommelsen 1991, har accepterat ettskattesystem där det inte råder balans mellan skatten påarbete och skatten på kapital.Regeringen har genom en rad åtgärder undermineratskattereformen. De viktigaste avstegen är följande:Tabell 7. Ett urval av regeringens avsteg frånskattereformen. * Sänkt kapitalskatt till * Återinförd kvittningsmöjlighet mellan olikaförvärvskällor* Slopat schablonavdrag* Sänkt grundavdrag* Halvering av skatten på reavinster på aktier* Sänkt skatt på privat pensionssparande* Högre bolagsskatt och slopad skatt på aktieutdelningarVåra förslagÅterupprätta förtroendet för skattesystemet.En huvuduppgift under den kommande mandatperiodenblir att återupprätta medborgarnas förtroende förskattesystemet. Nyckelorden för att åstadkomma detta ärdesamma som vägledde arbetet med skattereform:likvärdig beskattning av arbete och kapital, bredaskattebaser, likformiga skatter, låga skattesatser och enklaregler.En socialdemokratisk regering kommer att utforma enny skattereform för rättvisa, god skattemoral och sundastatsfinanser. Balans mellan skatt på arbete och kapital ären hörnsten i en sådan reform. Skattesystemet måsteåterigen bli enkelt och överskådligt.Lägre skatt på arbete.Grundavdraget har sänkts från avbasbeloppet. Genom denna åtgärd drar staten in ca 5miljarder kronor i köpkraft för hushållen . Deninhemska efterfrågan stramas åt ytterligare. Grundavdragetbör därför vara av basbeloppet även under 1994.Höjd skatt för höginkomsttagarna.Uppgiften att sanera statsfinanserna kommer att ställastora krav på sammanhållning mellan olika grupper i detsvenska samhället. En politik för att minska de offentligaunderskotten måste utformas så att den har en bredförankring hos svenska folket. Skatt efter bärkraft är enviktig princip i socialdemokratins skattepolitik.Mot bakgrund av de skattesänkningar som regeringenhar genomfört, och som till övervägande del har kommithöginkomsttagarna till del, anser vi att statsskatten förhöginkomsttagare över brytpunkten skall vara 25 procent.Denna inkomstförstärkning på börtillföras Arbetsmarknadsfonden. Den extraskattebeslastningen bör utgå till dess balans mellan utgifteroch inkomster uppnås i Arbetsmarknadsfonden. Vi sägernej till regeringens åtgärd att slopa grundavdraget i denstatliga taxeringen för personer med inkomster överbrytpunkten.Återställ den enhetliga kapitalbeskattningen.I enlighet med våra förslag anser vi att denlikformiga och enhetliga kapitalbeskattningen böråterställas.Genom regeringens politik på detta område harmöjligheterna till skatteplanering ökat. Dessutom blir defördelningspolitiska effekterna mycket negativa. Att ta bortskatten på aktieutdelningar gynnar inte företagen utanframför allt en liten grupp enskilda hushåll med mycketstora förmögenheter placerade i aktier.Några övertygande ekonomiska motiv för den slopadeaktieägarskatten finns inte. De enda bestående effekternaav åtgärden är att skatteplaneringen ökar, att aktieägarnablir rikare och att skattesystemet blir oerhörtsvåröverskådligt och komplicerat.Besluten om sänkningen av skattesatsen förkapitalinkomster till bör rivas upp. Därmedskulle ränteavdragen även i fortsättningen medföra enskattereduktion på 30 procent.Reglerna för beskattning av aktieutdelningar bör anslutatill denna generella och likformiga kapitalbeskattning.Aktieutdelningar bör beskattas från ochmed . Lättnaderna i reavinstskatten påaktier bör avskaffas.Bolagsskatten.Vi vill återgå till det regelsystem för bolagsskatten somutformades skattereform. En återgång till dessaregler, som socialdemokraterna och tidigare varöverens om, måste emellertid ske under enövergångsperiod. Regeringens åtgärder har skapat ettsammelsurium av oklara regler, som måste analyserasnoggrant.Under alla omständigheter anser vi att hela det beloppsom återförs från skatteutjämningsreserv bör beskattas fr om 1996 års taxering. Aktiebolag bör fr o m återfå göra avdrag för utdelning på nyemissioner (det s kAnnellavdraget). Bolagsskatten bör vara 30 procent.Jämfört med regeringens politik påföretagsskatteområdet innebär våra förslag attbolagsskatten för näringslivet 1995 sänks med ca 5miljarder kronor.