mot · GI02Ju12 · 1994-10-26 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:RR4 revisorers förslag angående insatser mot den ekonomiska brottsligheten har drivit krav på kraftfullaåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Denekonomiska brottsligheten har mycket allvarligasnedvridande och skadliga effekter på marknadsekonominsfunktionssätt. Om den ekonomiska brottsligheten får fästemer allmänt riskerar hela branscher att snedvridaskonkurrensmässigt. Också många enskilda drabbas direkt avden ekonomiska kriminaliteten. Det är glädjande att påsenare tid allt fler börjat inse vikten av snabba insatser föratt bryta utvecklingen.Riksdagens revisorer har efter ett förslag frånskatteutskottet granskat samhällets insatser mot denekonomiska brottsligheten. Man konstaterar att dessa är heltotillräckliga. Revisorerna har genomfört granskningen på iprincip fyra plan:1. Förebyggande åtgärder 2. Det brottsutredande arbetet 3. Den rättsliga proceduren 4. Regeringens samlade styrningVänsterpartiet ställer sig bakom de slutsatser somredovisas i rapporten. Enligt bedömning harrevisorerna dock i vissa avseenden inte dragit de fullakonsekvenserna av de problem kring ekobrottsligheten somde redovisar i sin rapport.Vad gäller avsnittet om förebyggande åtgärder såinstämmer vi i de synpunkter som framförs angåendebokföringens betydelse, även om det i mindre enskildafirmor och handelsbolag kan vara extra svårt att sättagränserna för ringa bokföringsbrott. Det är därför av vikt attfrågan om bokföringsbrott och ringa bokföringsbrottnoggrant behandlas av skattebrottsutredning.Vi anser vidare att de förändringar som föreslås under 4.4inte bara bör övervägas utan också genomföras, eftersedvanlig behandling. Där bör även PRV:s förslag om att låtaaktiekapitalet stå låst på ett särskilt konto ingå.Under 4.6 tas myndigheternas förebyggande kontroll upp.Enligt rapporten finns det en ökande klyfta mellanbrottslingarnas och kontrollinstansernas möjligheter attagera. Brottslingarnas handlingsradie har flerdubblats,medan myndigheternas kontrollmöjligheter intetillnärmelsevis ökat i samma takt. Myndigheternasmöjligheter att bekämpa den ekonomiska brottsligheten harunder senare år försämrats, bl.a. genom den minskning avkompetens som omorganisationen av skattemyndigheternarunt om i landet inneburit. Erfarna revisorer ochskattehandläggare har i allt större utsträckning fått ägna sigåt s.k. biträdesarbete.Genom att föra ut i stort sett all kompetens på de lokalaskattekontoren har samordningen i den i rapportenkritiserade momsgranskningen blivit sämre. Det finns därförskäl att överväga en återgång till verkliga länsskattekontorför att skärpa kontrollen inom dessa områden.Det finns enligt revisorernas mening ett ökat behov avmyndighetskontroll. Näringslivet har direkt intresse av attsamhällets kontrollsystem fungerar bättre, detta för attmotverka snedvridna konkurrensförhållanden. Vissakontroller kan dessutom vara lönsamma för staten.Med tanke på ovanstående är det oförståeligt hur riksdagenkunde anta lagen om ''särskilda tvångsåtgärder ibeskattningsförfarandet'', med de försämringar iskattekontrollen som den innebar. Härigenom har i praktikenkontrollmöjligheten genom överraskningsrevisioner tagitsbort. Inom vissa verksamheter kommer nödvändigautredningsmöjligheter att definitivt gå förlorade. Det äranmärkningsvärt att revisorerna inte tar upp den försämringav skattekontrollen som beslut att anta denna laginnebar. Visserligen säger revisorerna att regeringenförutsättningslöst bör pröva möjligheterna att stärkamyndigheternas kontrollåtgärder till den del man härmedkan förebygga ekonomisk brottslighet. I detta kan ju en kritikav nämnda lag ligga, men vi önskar lite mer klarspråk.Under 5 och 6 granskas det brottsutredande arbetet och denrättsliga proceduren. Här kommer revisorerna fram till attbristerna inom åklagarväsendet är särskilt allvarliga medtanke på åklagarens centrala roll inom såväl brottsutredningsom rättegång.Ett större tillskott av ekonomer och annanspecialkompetens till såväl polis- som åklagarmyndigheterförefaller också enligt revisorerna väl motiverat.Revisorerna anser att organisationsfrågan vad gälleruppgiften att utreda och föra talan i mål om ekonomiskbrottslighet och andra liknande mål bör lösas. EnligtVänsterpartiet bör regeringen återkomma till medförslag till principlösning av organisationsfrågan. En sådanorganisation kan vara speciella skattedomstolar sombehandlar såväl skatte- och taxeringsfrågor somskattebrottsfrågor. En sådan specialisering av ärendenaskulle med automatik höja kompetensen såväl påutredningssidan som på den dömande sidan.Under 7 instämmer i revisorernas förslag,men menar också att regeringens agerande under senare årde facto inneburit att den ekonomiska brottsligheten fått ökatspelrum. Med hänvisning till det anförda hemställs:1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomförandet av de förslag somi rapporten redovisas rörande registrering hos Patent- ochregistreringsverket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en återgång till verkligalänsskattekontor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagen om särskilda tvångsåtgärderi beskattningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om speciella skattedomstolar.