ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub615 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskning på lika villkor I bedrivs forskning inte bara vid universitet ochhögskolor utan även vid fristående aktiebolag. Ofta bedrivsdenna forskning tvärtekniskt och målinriktat och gynnarofta småföretag. Det är därför viktigt attkonkurrensvillkoren för denna forskning inte snedvridsgenom att dessa redan etablerade forskningsföretag iframtiden på ojämlika villkor måste konkurrera med nyacentrum som kan komma att erhålla statligt stöd förlikvärdig forskning.Vid Studsvik Material AB bedrivs kvalificerad forskningoch utveckling inom och utom kärnkraftsområdet medstrikt fokusering på materials livslängd.Verksamheten utgörs av kompetensutveckling i form avvetenskaplig forskning, kvalificerad kontrakts-FoU åt såvälstora som små/medelstora företag (vilket är det storaområdet) samt provning och skadeanalyser på uppdrag avkunder.Kontrakts-FoU åt kunderna är en viktig länk mellanhögskola/universitet och svensk industri.Andelen vetenskaplig forskning är livsviktig för attföretaget skall kunna vara långsiktigt livskraftigt ochintressant för svenskt och utländskt näringsliv. Kontaktermed svensk och internationell högskolevärld är därföretablerad. är fyra doktorander anställdaoch är ett flertal examensarbetare engagerade.Även utländska gästforskare arbetar regelbundet inomföretaget och på så sätt bidrar genomsitt internationella engagemang till kvalificeradkunskapsöverföring till Sverige.Forskningsverksamheten bedrivs tvärvetenskapligt medinriktning på industrins och framför allt slutanvändarnasfrågeställningar. Genom den målinriktning somforskningen har kan även strikt vetenskaplig forskningsnabbt omsättas till praktiskt användbar nytta för svenskindustri.Med den inriktning som valt ochmed sin fokusering på materials livslängd är företaget attbetrakta som ett fungerandekompetenscentrum. Materialområdet är en prioriteradbasteknologi. Det är därför av vikt att Studsvik MaterialAB på likvärdiga villkor som högskolan och parallellt meddenna kan få stöd av de planerade nationella satsningarna.Det som är bekymmersamt är att Studsvik Material ABliksom andra fristående forskningsbolag är uteslutna frånstöd då de ses som ''industriföretag'' och inte som friståendeforskningsorganisation och tänkbar medsökande utförandeforskningspartner. Ofta har dessa bolag ett regelmässigtväletablerat samarbete med ett antal institutioner inom densvenska högskole- och universitetsvärlden men utesluts pågrund av sin organisatoriska ställning från möjlighet tillstöd.I stället finns risk för att nyetablering av forskning inomsamma område kan komma att ske inom högskolan och påså sätt sker en dubblering av redan befintliga välfungerandeoch utvecklingsbara resurser, vilket kan få till stånd att denfristående forskningen vid slås ut.I stället borde samarbetet mellan högskola ochfristående forskningsbolag som Studsvik Material AButvecklas och därigenom stärka den gemensammainternationella konkurrensförmågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning på lika villkor inomhögskolan och vid fristående bolag.
mot · GH02Ub616 · 1994-01-25 00:00:00 — Sätergläntan -- Hemslöjdens gård Sätergläntan, Hemslöjdens gård, bedriverslöjdundervisning i . Skolan uppbär sedan1953 statsbidrag för undervisningen och är en friståendeskola på gymnasienivå. Sätergläntan med sin starkaförankring i svensk folkkultur och slöjd har sedan sin starthaft en given plats i starka kulturtradition.Från starten bedrevs undervisning enbart i vävning ochvävningen har haft en central position för skolan,sedermera kom undervisningen att omfatta snart sagt allaslöjdarter förutom krukmakeri och finare smide.Slöjden, med sin starka kulturtradition, har en mycketstor betydelse när en stärkt kulturidentitet ärsärskilt viktig, med tanke på vidgade gränser och ett störreutbud av varor och tjänster.Många är de elever från hela landet, som påSätergläntan fått sin slöjdutbildning och som sedan blivityrkesverksamma inom området och fått och får sin utkomstgenom sin kvalitetsmässigt goda slöjd.Det är av stor vikt att det finns utbildningsresurser så attslöjdaren blir välutbildad och motiverad för utveckling avsin slöjd. En ökad kunskap om hemslöjdens tekniker,material, former och historia innebär en större kontaktytamellan slöjdare, formgivare och hemslöjdskonsulenter.Sätergläntan har påbörjat ett utvecklingsarbete, och fårför detta stöd av , för att kunna erbjuda entrestegsutbildning i vävning av hög kvalitet.Utbildningen syftar till att ge de studerande en grund förframtida yrkesutövning eller för fortsatt utbildning inom dettextila området som t.ex. Högre hemslöjdsutbildning påHandarbetets Vänners skola i . Dessutom förkonstnärliga textila utbildningar på KonstfackskolanStockholm, konsthantverkslinjen på Högskolan för Designoch Konsthantverk i samt utbildningar tilltextillärare och textilkonservatorer.Satsningar på högre utbildningar, delkurser, som ledertill flera gesäller och mästare inom de aktuellaundervisningsområdena, forskning och utvecklingsarbeteförstärker slöjdens och slöjdarens status. Samarbete mellanolika utbildningar innebär också möjligheter att lyftautbildningsnivån.Kontakter har påbörjats med /Borlängeför ett samarbete inom bl.a. området kultur och design.Sätergläntans uppbyggnad med en längre utbildning ivävning och ett stort antal korta special- ochvidareutbildningskurser är anpassad till attäven slöjdare med oftast små ekonomiska resurser skallkunna ha möjlighet till utbildning. Skolan är helt beroendeav att även i fortsättningen få statliga bidrag tillundervisningen.Sätergläntan har genom sin uppbyggdagedigna undervisning, kultur och traditionsprofil en starkoch självklar ställning inom hemslöjden både inom ochutom landet. Det påbörjade utvecklingsarbetet ochsamarbetet med /innebär attSätergläntan även kan ingå med delkurser ochforskningsmöjligheter inom högskolans kursplan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Sätergläntanskursverksamhet tillerkänns status av nationellt intresse ochatt skolan ges möjlighet att ge kurser av högskolekaraktär.
mot · GH02Ub617 · 1994-01-25 00:00:00 — Folkhögskolan som förberedande skolform För vuxenstuderande har folkhögskolan varit enkarriärväg till studier på universitet och högskolor. Isynnerhet när det gäller samhällsvetenskapliga och/ellersociala högskoleutbildningar har det visat sig attfolkhögskolestudier varit en bra grund att bygga på.Riksdagen har också slagit fast att folkhögskolestudier börtillmätas meritvärde och vara en utbildningsväg som skakunna ge behörighet till högskolan. Graderadestudieomdömen från folkhögskola ska jämställas med betygoch kunna läggas till grund för urval till högskoleutbildning.Trots detta har det visat sig att flera universitetunderkänner folkhögskolestudiernas kompetensvärde. Denså kallade folkhögskolekvoten har tagits bort somurvalsgrund. Omdömet från folkhögskolan schabloniseraseller så tillmäts över huvud taget inte folkhögskoleomdömetnågot meritvärde. Härigenom hamnarfolkhögskolestuderande i en sämre konkurrenssituation iförhållande till studerande från såväl komvux somungdomsgymnasiet.Folkhögskolestuderande har ofta en annan socialbakgrund än studerande från ungdomsgymnasiet som sökersig till universitet eller högskolor. Den socialasnedrekryteringen till högre studier förstärks när de somkommer från folkhögskolorna utestängs.Folkhögskolans ställning som alternativ bildningsväg vidsidan av det allmänna skolväsendet försvagas omfolkhögskolestudiernas kompetens- och meritvärde integodkänns. Detta vore olyckligt, inte minst med tanke påfolkhögskolans roll som pedagogisk och metodologiskförnyare och förebild i skolsamhället.Studerande med folkhögskolebakgrund som tidigareantagits vid universitet och högskolor har hävdat sig väl.Universiteten och högskolorna bör uppmanas att läggastörre vikt vid folkhögskoleelevernas meriter vid antagningtill linjer och grundkurser. Gemensamma regler vidöversättning av omdömen till betyg bör utarbetas.För att rekrytera kvinnliga studenter till tekniska linjerpå högskolorna och motverka den ojämnakönsfördelningen förekommer ibland särskildförsöksverksamhet. För att motverka den socialasnedrekryteringen borde bl.a. en försöksverksamhet medsärskild antagning av vuxenstuderande kvinnor frånfolkhögskolor prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antagning till högskolor ochuniversitet av sökande med studieomdöme frånfolkhögskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet för attmotverka social snedrekrytering till högskolor ochuniversitet.
mot · GH02Ub618 · 1994-01-25 00:00:00 — I och har under decennieren unik kunskap utvecklats inom skogsbruket ochskogsindustrin. En modell för forskningssamverkan mellanhögskola och företag inom det skogsindustriella områdethar tillämpats iSundsvall/Timråregionen. Modellen förforskningssamverkan innebär att såväl vetenskapliga somindustriella nätverk etableras och att forskarstudier ingårsom en viktig komponent i verksamheten.Glappet mellan grundforskning och tillämpad forskning/utveckling måste minskas i . Den senaste tidensdiskussion om forskningens villkor och utnyttjande pekaralltmer på att den tillämpade forskningen måste ha ennärhet till produktionsmiljön.Erfarenheterna från forskningssamverkan mellanhögskola och industri har haft effekter både på denregionala högskolans och industrins utveckling. Högskolansstarka naturvetenskapliga kompetens har stärkt den meratekniskt/ industriella forskningen, som genom samverkanandra nationella tekniskt-vetenskapliga institutioner ocksåhaft tillgång till.Verksamheten har emellertid saknat långsiktigfinansiering vilket hindrat utvecklingen av en överkritiskmiljö.Skogsindustrins andel av samhällets medel för forskning/utveckling är och har varit låg i förhållande till branschensutomordentliga betydelse för handelsbalansen.Enligt vår mening bör ett skogsindustrielltkompetenscentrum i organiserad samverkan mellanindustrin, och tekniska fakulteter planeras.Detta bör lokaliseras till ochVästernorrlands län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skogsindustrielltkompetenscentrum i organiserad samverkan mellanindustrin, och tekniska fakulteter,lokaliserat till och .
mot · GH02Ub620 · 1994-01-25 00:00:00 — CAN:s undersökningar bland elever iårskurs 9 visar att tonåringarna känner stort missnöje medden information de fått om (alkohol, narkotika,tobak). Elevernas konsumtion av alkohol, narkotika ochtobak tenderar att öka.Den bristfälliga utbildningen i skolan har sannolikt singrund i att lärarutbildningen i ANT-frågor är otillräcklig.Lärarkåren får själv inte tillräcklig ANT-utbildning frånbörjan och fortbildningen om har närmast upphört.Tidigare höll denna mycket hög kvalitet, dålänsskolnämndernas ANT-konsulenter kunde påverkalärarnas fortbildning.Till detta kommer att elever, som blir föremål för socialamyndigheters agerande eller skolkuratorer, också möter enyrkeskår som fått en mycket bristfällig information omANT i anslutning till socionomutbildningen. Ävenläkarutbildningen är på vissa universitetsorter undermålig iberoendelära och beträffande vissa vårdhögskolor närmastobefintlig.Under har detta missförhållande påtalats iriksdagen genom olika motioner och på andra vägar.Riksdagen har dock konstaterat att den haft föga möjlighetatt direkt påverka kursplanerna, eftersom detta delegeratstill utbildningsenheterna. Det har numera fastslagits attstatsbidraget till den högre ubildningen skall relateras tillden utvärdering, som de studerande ger i anslutning tillkurserna och myndigheternas granskning avmåluppfyllelsen i utbildningen. Därvid skulle riksdagenkunna påverka ANT-utbildningen genom att sätta ANT-kurser som ett kriterium bland andra för hur utbildningentotalt lyckats.Det finns numera utomordentligt material och modernametoder för en kvalitativt god undervisning inom ANT.Inom har det utbildats goda pedagoger.Olika ANT-projekt inom ramen för folkhälsoinstitutetsprojektbidrag har också ökat antalet informatörer. Dettorde finnas goda förutsättningar för att med omedelbarverkan kunna ge en kvalitativt god utbildning ochfortbildning i ANT-frågor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ANT-kunskap inom den högreutbildningen.
mot · GH02Ub621 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskning inom det psykologiska metodområdet Psykologisk tillämpning innebär också bruk avpsykologiska metoder och tekniker. Dessa måste stå på fastvetenskaplig grund och hänga samman med existerandepsykologiska teorier.Svensk psykologisk forskning ligger mycket långtframme och har gjort sig internationellt känd på en radviktiga fält som ofta också hänger direkt samman med dentillämpning som praktiskt verksamma psykologer svararför.När det gäller det psykologiska metodområdet har ocksåett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete bedrivitsunder efterkrigstiden. Men metoderna måste förnyas ochdet har visat sig svårt att hos forskningsfonder skapa ettsådant intresse att medel kunnat beviljas. Fältet ligger iskärningslinjen mellan forskning och utveckling.De psykologiska metoder som avses här utvecklas ofta iutlandet, i engelsk- eller tyskspråkig forskningskultur. Föratt kunna tillämpas på svenska förhållanden krävsvetenskaplig utprövning, standardisering och normering påförhållandevis stora grupper. En del metoder utvecklas istörre forskningsprojekt och kan därigenom finansieras idirekt anslutning till projektet.Däremot avsätts inga medel för direkt anpassning tillpraktiska förhållanden, utprövning, framtagande avmanual etc. Enstaka psykologiska instrument tas framdirekt för psykologisk mätning för specifika ändamål. Isamtliga fall tillkommer ett omfattandestandardiseringsförfarande för att ett praktiskt användbartmätinstrument skall kunna konstrueras.Slutprodukten av ett psykologisktmetodutvecklingsarbete kan antingen vara standardiseradepsykologiska test för utredning, diagnostik eller urval,funktionsbeskrivande metoder för t.ex. analys avfelfunktioner eller störningar, behandlingsmetoder som kanmotverka eller lindra störningar eller träningsmetoder somstöder och utvecklar redan friska funktioner.Varken medelsbeviljande sektorsforskningsorgan ellerforskningsråd har ansett sig kunna prioritera ens enstakaprojektansökningar inom detta område som har central viktför de allra flesta delarna av praktisk psykologiskverksamhet. De rör sålunda t.ex. klinisk-psykologisktillämpning, forensisk (rättslig) psykologi, skolanspsykologverksamhet, störningar eller handikapp hos barn,neuropsykologisk diagnostik för barn samt arbetslivetsolika funktioner och sektorer. Samtliga områden ärberoende av psykologiska instrument av hög kvalitet,baserade på teori och utprövade enligt vetenskapligtvedertagen metodik.Anslagsmöjligheterna för vetenskaplig konstruktion,utprövning och därtill relaterat forsknings- ochutvecklingsarbete bör utredas så att förslag kanföreläggas senast i nästkommandeforskningsproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen ger i uppgift att utarbetaett program för den psykologiska forskningen.
mot · GH02Ub624 · 1994-01-25 00:00:00 — Genom den kooperativa modellen som redskap sker enoerhörd utveckling i lokalt mobiliseringsarbete, därmänniskors kraft tas till vara för att skapa självtillit, maktoch för att tillfredsställa gemensamma lokala behov.Under det senaste året har etablerat ettnätverkssamarbete med flera regioner i , därsamarbetets grund är utvecklandet av den socialaekonomin. Detta samarbete kan komma att utvecklas till ettviktigt regionalpolitiskt inslag i länets utveckling.Denna utveckling måste följas mycket noga ochstimuleras genom teoretisk forskning. Det finns behov avatt samordna och koncentrera resurserna för forskningenkring de kooperativa frågorna.Civildepartementet har genom anslag till bildandet avdet nationella , med placeringi , visat att regeringen ser detta behov. Institutethar dock inga forskningsresurser utan endast smärreresurser för samordning, information m.m.Nu gäller det att gå vidare och öronmärkaforskningsresurser till denna viktiga sektor inomsamhällslivet.Den expansiva nykooperativa rörelsen visar på ettkonkret sätt en tilltro till den egna kraften, engagemang ochvilja att tillsammans skapa ett bra liv i glesbygden. Inteminst är det kvinnorna som bär upp denna utveckling.Företagsformen attraherar kvinnor.NUTEK har erhållit avarbetsmarknadsminister för att stimulerakvinnligt företagande. En del av dessa medel bör varadirekt märkta för att utveckla kooperativt nyföretagande.Vi måste låta medborgarna/skattebetalarna i störreutsträckning själva välja företagsform när nya företagstartar. Från utvecklingsfondernas och sidamåste detta vara väldigt tydligt i kontakten med människorsom söker stöd för att utveckla en idé och starta ett företag.Dessutom bör i sitt forskningsanslag för detnärmaste budgetåret ange att forskning kring denkooperativa företagsformen är viktig och anslå särskildamedel till detta. Det borde kunna ske genom enomdisponering inom det totala forskningsanslaget. Inteminst bör detta kopplas till det kooperativa arbetssättetsbetydelse för att utveckla kvinnligt företagande.Forskningsanslagen bör styras till de högskolor ochinstitutioner som har förutsättningar att göra något bra ochhar kompetens för denna forskning.Mitthögskolan har bl.a. en kooperativ profil, ingår , och har därmed allaförutsättningar att bedriva forskning kring kooperativafrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anslå forskningsresurser tillmitthögskola för forskning i kooperativa frågor medinriktning på regional utveckling och glesbygd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser för attstimulera att kvinnligt företagande även skall omfattainsatser för att stödja kooperativt företagande.1
mot · GH02Ub626 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett skogligt forskar- och utbildningscentrum i Vårt lands största exportinkomst kommer från våraskogar. Skogarna ger arbetstillfällen över hela landet:sågverk, pappersindustri, möbelfabriker, husfabriker,energi för uppvärmning och el. Detta innebär att vårt landsförnämsta förnybara råvara är värd all forskning ochutbildning.Den nya skogsvårdslagens innehåll, om miljöhänsyn,biotopskydd samt sumpmarkernas bevarande är ocksåområden som närmare borde belysas.I har vi också problem medluftföroreningar och deras påverkan på skogen.Vi är medvetna om att en viss forskning redan nu bedrivsi Sydsverige förlagd till norr omVäxjö, medan den teoretiska delen är förlagd till ,Lund.Den skogliga forskningen och utbildningen har blivitmissgynnad i enligt vår uppfattning.Vi anser därför att denna fråga bör bli föremål förytterligare överväganden inom regeringen.De goda förutsättningar som finns för skogsbruk ochskogsindustri i bör därmed kunna tas till varapå ett bättre sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av skoglig forskningoch utbildning till .
mot · GH02Ub627 · 1994-01-25 00:00:00 — Skogsindustriell forskning i och I och har under decennieren unik kunskap utvecklats inom skogsbruket ochskogsindustrin. En modell för forskningssamverkan mellanhögskola och företag inom det skogsindustriella områdethar tillämpats iSundsvall/Timråregionen. Modellen förforskningssamverkan innebär att såväl vetenskapliga somindustriella nätverk etableras och att forskarstudier ingårsom en viktig komponent i verksamheten.Glappet mellan grundforskning och tillämpad forskning/utveckling måste minskas i . Den senaste tidensdiskussion om forskningens villkor och utnyttjande pekaralltmer på att den tillämpade forskningen måste ha ennärhet till produktionsmiljön.Erfarenheterna från forskningssamverkan mellanhögskola och industri har haft effekter både på denregionala högskolans och industrins utveckling. Högskolansstarka naturvetenskapliga kompetens har stärkt den meratekniskt/ industriella forskningen, som genom samverkanandra nationella tekniskt-vetenskapliga institutioner ocksåhaft tillgång till.Verksamheten har emellertid saknat långsiktigfinansiering, vilket hindrat utvecklingen av en överkritiskmiljö.Skogsindustrins andel av samhällets medel för forskning/utveckling är och har varit för låg i förhållande tillbranschens utomordentliga betydelse för handelsbalansen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att andelen samhällsmedel förskogsindustriell forskning bör ökas nationellt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett skogsindustrielltkompetenscentrum i organiserad samverkan mellanindustrin, och tekniska fakulteter,lokaliserat till och .
mot · GH02Ub630 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskning i ämnet arbetsterapi I samband med högskolereformen 1980 tillskapadesforskningsorganisationer med professurer för nyaämnesområden såsom socialt arbete och omvårdnad. Förämnena arbetsterapi och sjukgymnastik tillskapades intemotsvarande organisationer.Rehabilitering genom insatser från bl.a.arbetsterapeuter och sjukgymnaster kommer att spela enallt viktigare roll för att göra det möjligt för människor attdelta aktivt i arbetsoch samhällsliv. Genom framgångsrikarehabiliteringsinsatser kan också betydandesamhällsekonomiska vinster nås.Det är därför allvarligt att fortfarande saknarmöjligheter till forskarutbildning i ämnet arbetsterapi. Dearbetsterapeuter som går vidare till forskning måste tasin examen inom ramen för andra ämnen inom högskolan.En konsekvens av bristen på svensk forskning i ämnet äratt grundutbildningens forskningsanknytning ochundervisning baseras på i huvudsak amerikansk forskning,där man kommit längst med att bygga upp ämnet.Arbetsterapi utgår från att stödja människor att utvecklaoch förändra sin förmåga att delta i arbete, livets vardagligaaktiviteter och fritidsaktiviteter. Aktivitetsförmåga är inteenbart ett resultat av individens funktionsförmåga utanpåverkas i hög grad av andra människors attityder och denfysiska miljöns utformning. De amerikanska modellerna förrehabilitering kan därför inte okritiskt användas i detsvenska samhället.Svensk arbetsterapi behöver därför sin egenforskningsorganisation för att öka kunnandet och få frammer tillförlitliga modeller. De personer som är i behov avarbetsterapeutisk rehabilitering är mycket utsatta grupper,med omfattande aktivitetshinder på grund av skador ochsjukdomar som sätter ner såväl deras fysiska som psykiskaförmåga. Dessa grupper löper stor risk att ställas utanförsamhällets gemenskap och aktiviteter om de inte gesmöjlighet till goda rehabiliteringsinsatser.Arbetsterapeuterna har därvidlag en viktig behandlande,åtgärdande samt pedagogisk uppgift.Högskolereformen 1993 innebär att varje universitet ochhögskola inrättar professorer. Det finns en risk att nya ellericke etablerade ämnen kommer till korta i dettasammanhang. Det kommunala huvudmannaskapetförsvårar ytterligare för ämnet arbetsterapi att erhållaresurser och examinationsansvar för forskarutbildning.Ämnet arbetsterapis möjligheter att etableras som ämne förforskarutbildning bör därför utredas i särskild ordning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarutbildning i ämnetarbetsterapi.