ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02A11 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen Propositionen handlar till största delen om att återställareglerna i arbetslöshetsförsäkringen till vad som gällde föreden . Därutöver finns förslag till att ändravillkoren på två områden. Det handlar dels om beräkningenav normalarbetstiden, dels villkoren för den som ärtillsvidareanställd på deltid.Beträffande normalarbetstiden kommer den enligtpropositionen att beräknas eller . Iberäkningstiden kan också ingå tid, dagar, veckor ellermånader då medlemmen inte utfört arbete. Sedan den 1 juli1994 har normalarbetstiden varit 5 månader, d.v.s. detsammasom för arbetsvillkoret. Före var det somvar underlag för beräkning av normalarbetstiden.Konsekvenserna av den nu föreslagna förändringen ärsvåröverskådliga.Enligt propositionen kan arbetsvillkoret uppfyllas med 75dagars arbete , medan normalarbetstidenskall beräknas . En arbetslös som endast haftarbete under senaste 12-månadersperiodenblir nedklassad från 40 timmars normalarbetstid till 20timmar. Kompensationsgraden i förhållande till tidigareinkomst blir följdaktligen . För en arbetslös somuppfyller arbetsvillkoret genom anvisat beredskapsarbeteunder 6 månader blir ersättningen av tidigare inkomst.Det går att ange ytterligare ett antal typfall som visar pådramatiska konsekvenser för den enskilde.Innan normalarbetstiden ändras borde enkonsekvensanalys ske, så att det blir belyst på vilket sättenskilda påverkas och i vilken omfattning.Den andra förändringen i arbetslöshetsersättningenhandlar om tillvidareanställda med deltid. Denna grupp hartidigare kunnat tjäna in nytt villkor för heltid somman arbetat deltid och uppburit ersättning fördeltidsarbetslöshet. Det nu liggande förslaget innebär att detkrävs heltidsarbete för att arbeta upp villkor till ersättning förheltid.Det är en nödvändig förändring och anpassning avreglerna. Arbetslöshetsförsäkringen kan aldrig bli eninkomstgaranti utan skall vara en försäkring vid arbetslöshet.Men samtidigt hamnar de deltidsarbetslösa, med det nuliggande förslaget, i en sämre situation än de som ärheltidsarbetslösa. Det är därför angeläget att alla krafterkoncentreras på att förbättra balansen på arbetsmarknaden.De deltidsarbetslösa som söker heltidsarbete måste gesrimliga förutsättningar att få heltidsarbete. Arbetsgivarensansvar måste förtydligas och den enskilde arbetstagarensrättigheter stärkas. Företrädesrätten för deltidsarbetande tillmertid och heltid bör därför skyndsamt utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beräkning av normalarbetstid ochåtgärder för deltidsarbetslösa.
mot · GI02A12 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsersättningen Den förutvarande regeringen försämrade, ofta avideologiska skäl, förhållanden som rör arbetsmarknaden. Tillstor del är det riktigt att nu återföra regelverk till dem somfanns innan . Detta innebär att vi till stor delaccepterar de ändringar som regeringen föreslår.Miljöpartiet anser emellertid att en allmän statligarbetslöshetsförsäkring skall finnas och att denna skallfinansieras skattevägen på ett solidariskt sätt. serfrågan om en arbetslöshetsförsäkring utifrån ettmedborgarperspektiv baserat på en grundtrygghet för alla. Med hänvsning till det anförda hemställsatt avslår propositionen i de delar som rörnedläggningen av de statliga arbetslöshetskassorna.
mot · GI02A13 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:102 Övergång av verksamheter och kollektiva uppsägningar Propositionen behandlar införlivandet av direktiv77/187/EEG i svensk lagstiftning avseende övergång avföretag eller verksamheter enligt direktiv /129.Direktivet gör undantag för bl.a. sjögående fartyg, menenligt förslaget skall detta undantag inte gälla i Sverige.Svensk lagstiftning skulle därmed komma att skilja sig frånövriga länders. De ensidiga svenska reglerna får mycketbesynnerliga konsekvenser i sin praktiska tillämpning.Som exempel kan nämnas att skeppet undernästa år skall överföras från till Sverige.Skeppet kan förväntas fortsätta på samma långsiktigafraktavtal mellan och kontinenthamnar, kravet påbevarad identitet i verksamheten blir därför helt uppfyllt.Enligt det svenska undantaget kommer den holländskabesättningen att bibehålla sina befattningar, oaktat svenskanationella regler om t.ex. behörighet ställer andra krav.Vidare kommer holländskt avtal att gälla, med helt andrabestämmelser om löner, skatter och sociala villkor. Detholländska avtalet kan visserligen upphävas genom svenskförhandling, men endast till den del som det svenska avtaletär bättre för löntagaren. I annat fall gäller direktivetsbestämmelser fullt ut.Inom ett och samma företag kan därför helt olikaavtalsregler komma att tillämpas, något som helt strider motsvensk praxis.Vid försäljning från till annat land kommermotsvarande problem inte att uppstå eftersom direktivet dåinte gäller och svensk lagstiftning inte binder den utländskaköparen.Ett införande av denna undantagsregel skulle innebärastora tillämpningsproblem för svenska rederier och detskulle motverka sitt syfte att skapa bättreanställningstrygghet för de anställda.Undantagsbestämmelsen bör därför ej genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att inte göraundantag rörande sjögående fartyg i EG-direktiven omövergång av verksamheter och kollektiva uppsägningar.
mot · GI02A14 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:102 Övergång av verksamheter och kollektiva uppsägningar I propositionen läggs förslag till förändringar inomarbetsrätten med anledning av två EG-direktiv. Det ena avserföreskrifter av arbetstagares rätt vid övergång av företag,verksamheter eller delar av verksamheter. Det andradirektivet innehåller föreskrifter som gäller vid kollektivauppsägningar.Propositionen avses reglera bl.a. i lagen omanställningsskydd (LAS) att övergång av ett företag, enverksamhet eller en del av en verksamhet i sig inte skallutgöra saklig grund för att säga upp arbetstagare. Ifortsättningen av förslaget sägs att detta förbud inte skallhindra uppsägningar som sker av ekonomiska, tekniska ellerorganisatoriska skäl.Dessa två meningar är så motsägelsefulla att redan såväloffentliga utredare som privata företrädare sett storamöjligheter att kringgå min avsikt med föreslagna ändringar.Man försöker hitta samma möjligheter i personalhanteringensom vid förändringen av ochbyggnadsstyrelsen. Vidare finns det risk för kollektivauppsägningar i stil med som hände vid övergång avkommunal lokaltrafik till Swebuss.De ovan uppfattade dubbla budskapen befaras leda tillflera onödiga prövningar i arbetsdomstolen. Ett ärende somsnart kan bli aktuellt att pröva är den pågående processen isammanslagningen av i . Där råder förnärvarande helt olika tolkning av proposition 1994/95:102mellan organisationskommittén och de fackligaorganisationerna. Berörda myndigheter tycks också varatveksamma.De oklarheter som jag anser råda i de föreslagna reglernavid övergång av företag, verksamheter och delar avverksamheter bör undanröjas så att reglerna kan tillämpasmed positiva effekter för arbetstagarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de föreslagna reglerna vid övergångav verksamheter och kollektiva uppsägningar.
mot · GI02A15 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:102 Övergång av verksamheter och kollektiva uppsägningar I propositionen föreslås förändringar ianställningsskyddslagen, medbestämmandelagen ochfrämjandelagen med anledning av två EG-direktiv.Direktiven innehåller föreskrifter om skydd förarbetstagarnas rättigheter vid övergång av företag,verksamheter och delar av verksamheter samt föreskrifterom kollektiva uppsägningar. De är också av skyddskaraktäroch tar sin utgångspunkt i att arbetstagaren, den enskildeindividen, skall ha ett skydd för sina rättigheter vidövergångar.Vänsterpartiet kan konstatera att det är av synnerlig viktatt löntagarnas rättigheter skyddas vid övergångar avverksamheter. De förslag som regeringen presenterar följer istort EG-direktiven. När det gäller EG-direktiven inomarbetsrättens område är det alltid minimiregler som lämnaröppet för en nationell lagstiftning med möjlighet att utvidgaeller förstärka löntagarnas rättigheter.Det förslag som regeringen presenterat innebär att deanställningsvillkor som en anställd har hos överlåtaren skallkvarstå under hos förvärvaren. Dessa kan dockförändras i de fall giltighetstiden i det kollektivavtal somreglerat anställningsavtalet löper ut eller om ett nyttkollektivavtal börjar gälla.Regeringens förslag ligger inom ramen för EG-direktivet,dvs. det understiger ej den miniminivå som regleras idirektivet. Däremot innebär förslaget att arbetstagare ej alltidär garanterad ett skydd för sina anställningsvillkor under ettår.Huvudsyftet med direktivet är att skydda arbetstagarna vidföretags- eller verksamhetsövergångar. Därför ligger enordning där man skapar ett skydd för allmännaanställningsvillkor och löner efter övergångenväl i linje med direktivets syfte oberoende av vilken tolkningman ger olika formuleringar i EG-direktivet.Enligt mening väger intresset av att skyddaden enskilde arbetstagaren från försämradeanställningsvillkor efter övergången högre änandra intressen. anser därför att skrivningarnai förslaget avseende § 28 MBL skall ändras. Stycket ''Dettagäller dock inte sedan kollektivavtalets giltighetstid har löptut eller sedan nytt kollektivavtal har börjat gälla för deövertagna arbetstagarna.'' skall ersättas med:''Detta gäller också sedan kollektivavtalets giltighetstidlöpt ut. Ett nytt kollektivavtal får gälla enbart underförutsättning att avtalet inte innebär att för arbetstagarenmindre förmånliga regler skall tillämpas än tidigareanställningsvillkor hos överlåtaren.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 28 § MBL skall ändras i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GI02A2 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:76 Förändring av vissa arbetsrättsliga regler I propositionen föreslås att upphäver en radförändringar på arbetsrättens område som beslutats avriksdagen och som börjat gälla 1994. Det gäller tiden förvisstidsanställning vid arbetsanhopning, provanställning,undantag från turordningskrets, återinförd facklig vetorättm.m.Enligt vår uppfattning är de beslutade förändringarna välägnade att skapa en bättre fungerande arbetsmarknad ochdärmed skapa förutsättningar för fler arbeten. Regeringensförslag verkar i motsatt riktning.Propositionen bör därför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om förändringar avde arbetsrättsliga reglerna.
mot · GI02A3 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsersättningen I propositionen föreslås bl.a. att de förändringar sominförts rörande arbetslöshetsförsäkringen ocharbetsmarknadsstödet rivs upp och återställs till vad somgällde före . Vidare föreslås att rätten tillinkomstrelaterad ersättning enligt lagen om kontantarbetsmarknadsstöd upphör.Regeringens förslag innebär bl.a. att den allmännaarbetslöshetsförsäkringen avskaffas och att de statligaarbetslöshetskassorna läggs ned. Medlems- villkoretåterinförs.Enligt vår uppfattning försvagas de arbetslösas ställningmed den ordning som regeringen föreslår.Propositionen bör därför avslås i den del som avser enåtergång till vad som gällde innan (prop1994/95:99 mom 4). Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om en återgång tillvad som gällde före .
mot · GI02A4 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsförsäkringen Regeringen har i den aktuella propositionen föreslagit enåtergång till de regler som gällde i lagen omarbetslöshetsförsäkringen före den 1 juli 1994.Avgiftsvillkoret för rätt till ersättning slopas och reglerna ommedlemsvillkor och arbetsvillkor återställs till vad somgällde tidigare.Medlemsvillkoret innebär att den som har haft sinhuvudsakliga försörjning som självständig företagare skallha varit medlem i en arbetslöshetskassa under 24 månaderför att vara berättigad till a-kassa vid arbetslöshet.Motsvarande regler för arbetstagare är 12 månader. Någonmotivering till att återinföra regeln om krav på längremedlemstid för företagare anförs inte i propositionen.Företagaren, liksom arbetstagaren, väljer att tecknamedlemskap i en arbetslöshetskassa för att försäkra sig vidarbetslöshet. Någon skillnad därvidlag föreligger inte. Denersättning som erläggs av den försäkrade är dessutomdensamma för företagare som för arbetstagare. Något motivtill att under sådan omständighet diskriminera företagare,genom att kräva en längre medlemstid för rätt till ersättning,föreligger inte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kravet på medlemstid i lagen omarbetslöshetsförsäkring bör vara detsamma för företagaresom för arbetstagare.
mot · GI02A9 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsersättningen I proposition 1994/95:99 om förändringar iarbetslöshetsersättningen föreslås ett förtydligande om hurnormalarbetstid skall fastställas. Lagtexten till 20 § harkompletterats med följande text:Som normalarbetstid för den försäkrade skall gälla dengenomsnittliga arbetstiden under de senaste åtta månadernaav ramtiden enligt 6 §.I regeringens motivering (s. 63 i propositionen) anges attnormalarbetstiden skall vara den tid medlemmen varitanställd att arbeta. Detta framgår både av förslaget ochskälen till regeringens förslag.Vår uppfattning är att lagtexten måste överensstämma medregeringens förslag. Lagtexten innebär, om den tolkasordagrant, att det inte blir den tid medlemmen är anställd attarbeta som blir normalarbetstid utan det blir den faktisktarbetade tiden.För de flesta arbetstagare är normal arbetstid den tid manär anställd att arbeta enligt kollektivavtal somtäffats mellan arbetsgivare och arbetstagare. Den vanligastenormalarbetstiden är och storalöntagargrupper uppfattar också att man skall få ersättningför när man blir arbetslös. Det är också vadregeringen föreslår i propositionen på sidorna 63 och 68. Omdet däremot blir den föreslagna lagtexten som skall gälla såförsämras villkoren för många medlemmar vid arbetslöshet.Främst gäller detta medlemmar som av olika skäl tvingatstill obetald ledighet vid exempelvis obetald semester, obetaldarbetslöshet, sjukdom, obetalda helgdagar, glesbygdsborsom måste besöka bank, bilbesiktning eller läkare. Det gälleräven medlemmar som innan arbetslösheten tvingats gå nedi arbetstid för att få behålla sitt arbete. Alla dessa grupperkommer att få en längre normalarbetstid p g aomständigheter de ej råder över.Lagtexten måste därför ändras så att den överensstämmermed regeringens tankegångar i propositionen (s. 63 och 68).För att undvika tvister och vantolkningar anser vi att i 20 §andra stycket bör andra meningen utgå och ersättas medföljande text:Som normal arbetstid skall gälla den arbetstid medlemmenvarit anställd för att arbeta som ärtillgodoräkningsbar under ramtiden.Med en sådan förändring faller också den nya 8-månadersregeln. För att uppnå samma besparingseffektföreslår vi istället att arbetsvillkoret förlängs med en månad.Det skulle innebära att 6 § första stycket punkt 2 får följandelydelse.Under en ramtid av förearbetslöshetens inträde utfört förvärvsarbete i minst 75 dagarfördelade (arbetsvillkor). Endast dagdå förvärvsarbete har uförts får härvidräknas in. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om normalarbetstid.
mot · GI02Bo6 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:106 Ändrat ikraftträdande av ändringar i , m.m. I propositionen redogör regeringen för en skrivelse frånBoverket. Regeringen biträder förslaget från , vilketinnebär att för de ändringar i , somriksdagen antog , skjuts tidpunkten förikraftträdande framåt från den till den 1 juli1995. Som skäl härför anförs den korta tid som återstår innanden nya lagstiftningen träder i kraft vilket antas medförasvårigheter att nå ut med information och genomföra denomställning som är nödvändig.Regeringen gör ingen annan bedömning utan anför för sindel att det finns behov av att ytterligare bereda de föreskriftersom skall utfärda till de nya lagreglerna. För vårdel anser vi inte att det är påkallat att ändra på tidpunktenför ikraftträdande. Det bör påpekas att de förändringar somändringar i syftar till är just förenklingaroch inte tvärtom. De lagändringar i ,prop 1993/94:178, som vi föreslog och som biföllvar kända . Vidare hade berörda parter god tidpå sig för att vidta åtgärder och förbereda de förändringarsom regeringens och ställningstande innebar.Eftersom parterna redan är förberedda på ändringen i lagenoch har planerat sin verksamhet utifrån det faktum attikraftträdandet sker kommer en ändring avtidpunkten nu att skapa onödig oreda. Därför bör den ocksåavslås.I och med de förslag vi presenterade gavs en klarrollfördelning där tillverkarna har ett mer uttryckligtproducentansvar. De förändringar som vi föreslog påtillsyns- och kontrollområdet bygger på EG:s helhetssyn påprovning och kontroll. Staten fastställer egenskapskrav somprodukter skall uppfylla. Kommunen ger tillstånd ochbyggherren har det odelade ansvaret för att kraven uppfylls.Den oklara ansvarsfördelning som råder riskerar attförlängas om ikraftträdandet skjuts framåt i tiden.Det förefaller rimligt att anta att byggandet kommer att ökaunder . kommer projektering attske och tillstånd för byggande att erhållas. Det voresynnerligen olyckligt att med detta som bakgrund fortsättamed en oklar ansvarsfördelning och ett till synes onödigtdubbelkommando. Det torde inte råda någon oenighet om attdessa lagändringar är påkallade av praktiska skäl.Den bedömning som nuvarande regering bygger sittställningstagande på är bristfälligt underbyggd. Det framgårinte på vilka bevekelsegrunder eller i vilka delar somytterligare beredning är påkallat. Med hänsvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionens förslag om ändradtidpunkt för ikraftträdande av ändringar i plan- ochbygglagen.
mot · GI02Fi1 · 1994-11-22 00:00:00 — att avslår regeringens förslag till lag omupphörande av lagen (1993:719) om särskilt studielån förden som genomgår arbetsmarknadsutbildning,35. att avslår vad regeringen förordat ominvesteringsstöd i enlighet med vad som anförts i motionen,36. att avslår vad regeringen förordat om en nyåtgärd benämnd ungdomsintroduktion och om attungdomspraktiken för ungdomar i åldern 20--ochakademikerpraktiken skall upphöra i enlighet med vad somanförts i motionen,37. att avslår vad regeringen förordat omomfattningen av arbetsmarknadsutbildningen i enlighet medvad som anförts i motionen,38. att avslår vad regeringen förordat omutökning av antalet utbildningsplatser i komvux i enlighetmed vad som anförts i motionen,39. att avslår vad regeringen förordat omomfattningen av utbildningsvikariat i enlighet med vad somanförts i motionen,40. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch arbetslivsutveckling,41. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om starthjälp,42. att avslår regeringens förslag om attbemyndiga regeringen att omfördela medel från anslagetFörsöksverksamhet med trainee-utbildning till anslagetBidrag till folkbildningen,43. att avvisar regeringens förslag om att anvisaett reservationsanslag om till vuxenstudiestöd m.m. på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /95,44. att avslår regeringens förslag att tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /95 under tiondehuvudtiteln anvisa att reservationsanslag på ,45. att avvisar regeringens förslag om att anvisaett reservationsanslag om till sysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområde påtilläggsbudget till statsbudgeten för /95,46. att hos regeringen begär ett skyndsamtförslag till konvergensprogram i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GI02Fi11 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:25 Vissa ekonomisk- politiska åtgärder, m.m. I regeringens proposition 1994/95:25 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. föreslås bl.a. åtgärder för att minskaungdomsarbetslösheten. Ingenting är viktigare än att minskaarbetslösheten bland de unga och därför föreslår regeringenen ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, ungdomsintroduktion.Denna åtgärd ska ge praktik och möjlighet till ett fast arbete.Samtidigt anförs att ungdomspraktiken bör ersättas av dennya arbetsmarknadsåtgärden. En ungdomsintroduktion skavara förenad med vägledning och en individuellutvecklingsplan, vilket vi anser vara bra.Det som vi hyser en viss oro för, det är möjligheten att fåfram platser i ungdomsintroduktionen. Vi anser att risken fören ökad öppen arbetslöshet bland ungdomarna kan bliföljden om inte ytterligare åtgärder vidtas. Viutgår dock ifrån att regeringen noga följer utvecklingen ochvid behov vidtar kraftfulla åtgärder för att denna situation ejuppstår. Det som vi saknar i propositionen är löftet att ingenungdom skulle behöva gå sysslolös ! Dettalöfte var ett positivt och begripligt budskap till dagens ungaarbetslösa, och vi anser att vi borde klara detta löfte utanalltför mycket omställning av arbetsmarknadspolitiken.I har vi ca 7 500 ungdomar som står utanför den ordinariearbetsmarknaden. Av dessa är ca 2 500 öppet arbetslösa och av dem har 650 varit arbetslösamer än . Vi vill göra till ett försökslänför att bekämpa ungdomsarbetslösheten, och vi vill bl.a. fåmöjlighet att använda de resurser som finns på olika håll påett friare sätt. I finns en lång tradition att arbetamot ungdomsarbetslösheten och flera försök har varitframgångsrika. Vi vill bl.a. peka på satsningarmed bl.a. Kooperativen, Ung Kultur osv.Vi anser att det finns behov av att hitta nya vägar för attkomma åt ungdomsarbetslösheten och att tiden är mogen attta ett samlat grepp att genomföra ett försök i Värmland.Vi vill ta vara på den kunskap och det engagemang somfinns i länet. Vi vill använda de resurser som finns på olikahåll, främst inom länsarbetsnämnden och påarbetsförmedlingarna, men också på ,och i kommunerna, på ett samlat sätt. Vi villockså samarbeta med och arbetsgivarna ilänet för att klara målet att få bort ungdomsarbetslösheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomsarbetslösheten,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör utses till ett försökslän för att bekämpaungdomsarbetslösheten.