mot · GH02K303 · 1994-01-25 00:00:00 — Talmannen framhåller i ett brev till ledamöterinför årets allmänna motionstid att den vidsträcktamotionsrätten är en av de värdefullaste rättigheterna enledamot i riksdag har. Hon uttrycker oroöver att antalet motioner vuxit oroväckande och att detvarit ett problem att klara av beredningen av samtligamotioner.Mot denna bakgrund riktas en vädjan till ledamöternaatt ''hantera instrumentet på ett ändamålsenligt sätt'', d.v.s.att begränsa antalet motioner, något som ocksårekommenderas av Riksdagsutredningen.Talmannens och Riksdagsutredningensrekommendationer är givetvis lovvärda bl.a. motbakgrunden av att det i riksdagsarbetet måste beredas ökatutrymme för uppföljning och utvärdering.Samtidigt ger såväl talmannens somRiksdagsutredningens propåer anledning att riktauppmärksamheten mot utskottens sätt att bereda motioner,något som helt tycks ha förbigåtts iutredningsarbetet.Vi skall med tre konkreta exempel belysa sambandetmellan å ena sidan riksdagsbehandlingen av en motion ochå andra sidan varför den upprepas en eller flera gånger:1. Friköp av historiska arrendenDen beslutade att brukareav s.k. historiska arrenden skulle beviljas rätten att fåfriköpa den mark de i generationer röjt, brukat, bebyggtoch bebott. förordade 1990 årsarrendekommitté (SOU 1991:85) enhälligt att förorda ensådan friköpsrätt. avslog en knappriksdagsmajoritet motioner (s) och (c) med krav pågenomförande av riksdagsbeslut med motiveringenatt frågan om förslag till friköpslag ''bereddes inomregeringskansliet''. avslog en ännuknappare riksdagsmajoritet med röstsiffrorna 126 mot 124(13 avstod) motioner (s) och (c) med förnyade krav på att1989 års riksdagsbeslut skulle respekteras och fullföljas.Avslagsyrkandet motiverades med att ''frågorna förnärvarande bereds i ''. meddelar statsrådet att proposition är att vänta under vårriksdagen menatt innehållet inte närmare kan redovisas eftersom''beredning nu pågår inom . Dennalångt utdragna behandling av ett ärende är urkonstitutionell synpunkt stötande och ägnad att undergrävaförtroendet för som landets högsta lagstiftandeorgan. Att motioner i ärendet mot denna bakgrund väckspå nytt är ju närmast en självklarhet.2. Medlemskapet i Svenska kyrkanReligionsfrihetens bestämmelser om medlemskap iSvenska kyrkan strider mot regeringsformensportalparagraf om de medborgerliga fri- och rättigheterna.Av denna anledning har tvingats införa enövergångsbestämmelse till RF enligt vilken reglerna ommedlemskap i skall gälla utan hinder av 2kap. 2 § RF. Eftersom uttalat att den inteanser att det råder någon motsättning mellan regeringsformoch religionsfrihetslag, ett uttalande som står i klart stridmot riksdagsbeslutet , kan man knappast förväntasig att någon annan inställning skall komma till uttryck frånkyrkans sida. har hänvisattill ett inom pågående utredningsarbeteavseende dop och kyrkotillhörighet.Arbetet, som bedrivits i olika utredningar, har pågått i16 år, vilket knappast gör det trovärdigt att tala omövergångsbestämmelse. Att motdenna bakgrund fortfarande avstyrker motioner medhänvisning till detta inomkyrkliga arbete ter sig urkonstitutionell synpunkt som minst sagt anmärkningsvärt.Så länge denna uppenbara motsättning mellan 2 kap. 2 §regeringsformen och religionsfrihetslagen kvarstår ärriksdagsmotioner i hög grad motiverade.3. Regler för användning av biltelefonI betänkande 1992/93:TU4 avstyrker trafikutskottetbifall till motioner med krav på reglerad användning avbiltelefoner under pågående körning med hänvisning till''att frågan kommer att övervägas i samband med denaviserade propositionen om ett samlattrafiksäkerhetspolitiskt program.'' Nämnda proposition(1992/93:161) innehåller emellertid inget sådantövervägande. Trots detta avslår utskottet på nytt motioneri nämnda ärende (bet. 92/93:TU29) utan att med ett ordberöra ovannämnda felaktiga förutsättning. En ny motion iärendet ter sig mot denna bakgrund som ganska logisk.Överhuvudtaget förekommer det mycket ofta attmotioner avslås med hänvisning till att i motionernaberörda förhållanden antingen är föremål för utredningeller överväganden i . I flera fall på bl.a.trafik- och miljöområdet tas aldrig frågorna upp iåberopade sammanhang, varför riksdagsledamöterna hargoda skäl att på nytt återkomma motionsvägen. Ofta ärmotionsbehandlingen i utskotten mycket slentrianmässig.Som exempel på en både slentrianmässig och synnerligentrögrörlig process kan nämnas frågan om åtgärder motbarnpornografi. Trots att denna vämjeliga och förnedrandehantering pågått och tagit sig allt grövre uttryckhar och berörda utskott inte förmått omsättamånga goda motionsinitiativ på området i praktiskhandling.För att uppnå de målsättningar som kommer till uttrycki såväl som i talmannens vädjanden isyfte att uppnå ett rationellare och smidigare riksdagsarbetekrävs ömsesidiga insatser från riksdagsledamöter ochutskott.Vi föreslår mot ovanstående bakgrund att formerna förmotionsbehandling blir föremål för översyn i syfte attåstadkomma mera seriösa beredningar. Genom att bifallaeller (i vissa fall) åtminstone besvara motioner somuppenbarligen motiverar en sådan behandling (se ex. ovan)skulle ett stort antal motioner kunna avföras fråndagordningen och upprepningar skulle härigenom ocksåkunna undvikas. Med hänvisning till dett anförda hemställsatt beslutar om en översyn av behandlingen avmotioner i enlighet med vad som anförts i motionen.