ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ju222 · 1994-01-25 00:00:00 — Polisens organisation och indelning i polisdistrikt harunder senare tid varit föremål för livlig debatt och beslut. Inågra län har de olika polisdistrikten sammanslagits till ettpolisdistrikt för hela länet. Skälen härtill har varit att få enrationellare organisation till lägre kostnader.I varje polisdistrikt skall finnas en polisstyrelse sombestår av polischefen och biträdande polischefen samt lägstsex och högst tio valda ledamöter samt lika mångasuppleanter. Ledamöterna väljs av kommunfullmäktigeeller av om polisdistriktet består av mer än enkommun.För att stärka medborgarinflytandet över den lokalapolisorganisationen infördes från enmöjlighet att inrätta en eller flera polisnämnder för attunder polisstyrelsen leda polismyndigheten inom den ellerde delar av polisdistriktet som styrelsen bestämmer.Polisnämnd består förutom av polischefen av lägst femoch högst tio ledamöter med lika många suppleanter somutses av polisstyrelsen.Med hänsyn till de förändringar som genomförs, ochsom innebär väsentligt större polisdistrikt, anser vi det merabefogat än tidigare att utnyttja möjligheten att väljapolisnämnder. För att bibehålla en god lokal förankring avpolisverksamheten ser vi det som angeläget att ledamöternaav polisnämnden har en god förankring i sin kommun. Vianser därför att kommunernas förslag på kandidater ipolisnämnd skall inhämtas före polisstyrelsens val avledamöter och suppleanter. Då en ny mandatperiod, medtroligtvis ändrad längd, börjar förpolisstyrelserna bör frågan om nomineringsförfarandet vidval av polisnämnder avgöras snarast.Antalet polisnämnder inom varje polisdistrikt börliksom nu beslutas av polisstyrelsen. Polisstyrelsen börväljas på samma sätt som . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om sådanändring i polislagen, vad gäller val av polisnämnd, somanförts i motionen.
mot · GH02Ju223 · 1994-01-25 00:00:00 — Vapenberget i växer oroväckande sommyndigheterna har dålig kontroll över utvecklingen. Enfärsk utredning inom polisen visar att det finns 775.000legala vapenägare i landet som äger 2,2 miljoner vapen. vapenutredning som brottsforskaren låg uppskattningen högre,eller på ca. 900.000 vapenägare och 2,5 miljoner vapen.Detta visar på en stor osäkerhet om hur den faktiskasituationen egentligen är.Under alla förhållanden anses inte antalet vapen haminskat under de år som förflutit mellan de tvåutredningarna. I stället talar allt för motsatsen. Importen avjaktvapen steg sålunda kraftigt . Nittio procentav alla jaktvapen som säljs i är importerade. De hardessutom en mycket lång livslängd ().Enligt är ett mycket vapentättland i jämförelser med länder som , , Hollandoch våra nordiska och östeuropeiska grannländer.Vapenstölderna och vapensmugglingen har ökatkraftigt. Mer än 30.000 vapen är på drift i . Antaletvåldsbrott där skjutvapen används har också ökat kraftigtunder senare år enligt . Den illegalavapenanvändningen är ett utpräglat storstadsproblem. Ettallvarligt och växande problem är att skjutvapen numeraförekommer illegalt i allt yngre åldersgrupper.Under 1992 stals 1 680 skjutvapen. är siffrannågot osäker men man räknar med en ytterligare ökning påett par hundra vapen. Många stölder anmäls aldrig,eftersom ägaren saknar licens. Det vanligaste stöldbytet ärhagelgevär, jaktstudsare och pistoler. Det är ocksåhagelgevären som oftast används vid rån.Enligt brottsforskaren är det alldelesför lätt att skaffa vapen i . Det finnsveckoslutskurser där man kan ta jägarexamen på 48 timmar.Därefter är det fritt fram att köpa upp till sex vapen, tillexempel halvautomatiska kulvapen. Den utredning somleddes av förordade att nytillkomna jägare baraskulle få köpa två vapen, därefter skulle behovet prövas.På grund av massiva protester från jägarna och derasorganisationer genomfördes förslaget aldrig. Och dettatrots att det är klarlagt att dagens bestämmelser gynnarpenningstarka personer som köper stora mängder vapen avvilka en stor del aldrig står under någon tillsyn.Vi finner det mot ovanstående bakgrund angeläget attsamhället utan dröjsmål skärper hållningen mot den alltförlättvindiga hanteringen av vapen och den ökning avvåldsbrotten som följt i dess spår. Bland åtgärder som börprövas är tidsbegränsade tillstånd för vapen, begränsatinnehav, hårdare förvaringsregler och krav på ökadrapporteringsskyldighet från skytteföreningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärpning av reglernaför vapeninnehav m.m.
mot · GH02Ju224 · 1994-01-25 00:00:00 — inträffar åtskilliga kollisioner mellan tåg ochrenar. De banarbetare som tar hand om de påkörda djurenvittnar om att djuren ofta dör en långsam och plågsam död.Lokförarna måste ibland gå och slå ihjäl det skadade djuretmed hjälp av en yxa, för att förkorta djurens lidande.Järnvägar ligger inte sällan långt ifrån bilvägar dit det äromöjligt att tillkalla polis eller jägare för att snabbt avlivadjuret.Mot bakgrund av denna problematik har man i Norgelöst det på så vis att lokförare tillåts att ha skjutvapen medsig ombord på tågen. Det borde även i vara möjligtatt medföra vapen i loket om det förvaras på samma säkrasätt som jaktvapen skall förvaras i bostäder, i vapenskåpeller med vital del inlåst. Det skulle givetvis krävas attlokförarna fick relevant utbildning i och hantering avvapen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att lokförare hartillgång till vapen i syfte att kunna avliva djur som skadats isamband med kollisioner.
mot · GH02Ju225 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen och har sedan flera åruppmärksammats på den besvärliga resurssituationen förpolisen i län. Att det är en snedfördelning mellanolika län är väl känt, det finns belagt i siffror.Under 1993 förvärrades situationen i länytterligare då hänsyn inte togs till länens olikarationaliseringsmöjligheter när sparkraven inompolisväsendet lades ut. Situationen förvärrades än mergenom att regeringen beslutade att avsätta omfattandeextra resurser till de tre storstadslänen, vilket fått till följdatt övergången till en mer rättvis och behovsanpassadresursfördelningsmodell dragit ut på tiden.Det är allvarligt att den omfördelning somRikspolisstyrelsen anser behövs inte kommit till stånd. Enplanenlig övergång måste påbörjas.Uppsala län expanderar kraftigast i landet.Storstadsproblematik har i vissa delar kunnat iakttas vadgäller med dess närhet till ochArlanda. Belägg finns för att kontakterna österut kommeratt innebära nya krav på polisen.Uppsala län med landets fjärde stad borde befinna sigbetydligt närmare storstadsregionernas position, eller i vartfall riksgenomsnittet, när det gäller resurstilldelning än vadsom är fallet. Av årsredovisninghösten 1993 framgår att endast sju län har en lägre resursper innevånare till sitt förfogande än Uppsala.Läget innebär för länet att den organiseradebrottsligheten, yrkeskriminaliteten ochnarkotikabrottsligheten inte kan bekämpas i denomfattning som situationen kräver. Det framgår avRikspolisstyrelsens egen redovisning att inget län har lägrekostnad per brottsbalksbrott än län. Kostnaden ijämförelse med antalet brottsbalksbrott ligger hela under riksgenomsnittet (i jämförelse med ). Man måste dra den slutsatsen attrationaliseringseffekter inte kan förväntas uppväga denkvarstående snedfördelningen. Den förändring som skettoch sker när det gäller ökad befolkning och brottslighetensutveckling måste följas upp vid fördelningen avpolisväsendets resurser.En förstärkning måste nu ske av de ekonomiskaresurserna till polisväsendet i län. I denekonomiska situation som råder är det förståeligt om enförändring inte kan ske i ett slag men den måste påbörjasnu! !I Socialdemokraternas partimotion föreslås enresursförstärkning på för att bekämpa ekonomiskbrottslighet. Det är viktigt att länsstorstadskaraktär och särskilda situation beaktas även idetta fall och att län får rättmätig del av dennaförstärkning. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av mer resurser tillpolisväsendet i län,2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av extra resurser tillUppsala län för åtgärder mot ekobrott.
mot · GH02Ju226 · 1994-01-25 00:00:00 — Den ekonomiska brottsligheten hotar grundläggandevärden och den ekonomiska ordningen i landet.Välfärdssystemet och den sociala rättvisan hotas. skaffar sig ettövertag över de seriösa och konkurrensvillkoren snedvrids.Den allmänna moralen luckras upp ochsamhällssolidariteten urholkas.Hur stora belopp som samhället går miste om är svårt attavgöra. Men forskning och undersökningar visar att mycketstora belopp undanhålls från beskattning, kanskehundratals miljarder. Därav kan man också dra slutsatsematt det är flera tiotals miljarder som samhället förlorar.Ekobrotten ökar i omfattning som samhälletsinsatser för bekämpning inte alls följer samma utveckling.Men bekämpningen av ekobrott handlar inte enbart omresurser. Det handlar lika mycket om hur arbetetorganiseras. arbetar de olika myndigheterna var försig. Samordningen fungerar inte på ett bra och effektivtsätt. Myndigheterna skickar papper mellan sig samtidigtsom ekobrottslingarna planerar hur man ska komma undanpersonligen och gömma de vinster brottsligheten inbringat.Ett sätt att möta ett allt mer utstuderat handlingsmönsterhos ekobrottslingarna är att skapa en effektiv organisationför bekämpningen. Inrätta samordnade enheter i varje ländär åklagare, polis, revisorer, kronofogdar, tullare m.fl.arbetar sida vid sida. I det här fallet betyder sida vid sida finns under samma tak och ständigt kan samarbeta. Enbättre samordning leder till att ekobrottslingarnas försprångminskar och brottsbekämpningen blir mera effektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samordning avmyndigheternas bekämpning av ekobrottslighet.
mot · GH02Ju230 · 1994-01-25 00:00:00 — Det finns situationer, kopplade till socialtjänstensallmänna skyldigheter, som kan innebära faror för anställdainom , exempelvis socialsekreterare. I vissafall kan situationer uppstå som utlöser olika slag avvåldshandlingar.För att kunna utreda en familjesituation behöversocialsekreteraren ofta besöka sökandens hem. Kraven påkvalitet i utredningen är tydliga i lagstiftningen.Såväl i lagtext som i förarbeten framgår att, oavsettkaraktären av de behov en sökande har, skall dessa, så långtdet är möjligt, tillgodoses med stöd av frivilliga insatser.Detta har även domstolar i praxis slagit fast. I praktikenbetyder det att sökande kan tacka nej tillde erbjudanden som lämnas. kan sökandenssituation förvärras på så sätt att åtgärder måste genomförasmed speciallagstiftning och ske på tvångsgrund. Sådanasituationer är naturligtvis inte önskvärda, men deförekommer.Verkligheten har blivit allt kärvare. Socialarbetarnamöter olika typer av drogmissbruk och människor medgrava psykiska störningar. sökande finnsofta inom frivård och psykvård samt hos polis ochkronofogde. Ofta är ett hembesök en grundförutsättningför ett bra resultat. Det krävs att socialarbetaren mötersökanden i dennes egen miljö.Förutsättningarna för att få skydd är olika för skildayrkesgrupper. Läkare har i lagstiftningen fått möjlighet attanlita polis vid en undersökning. Detsamma gäller personalvid kronofogdemyndighet. När anställdamöter samma människor finns ingen sådan rättighet tillskydd.På många orter fungerar naturligtvis samarbetet mellanpolis och socialtjänst på ett bra sätt, och ett eventuellt behovav skyddsåtgärder kan bli tillgodosett. Det är emellertidinte självklart att så sker. Någon laglig rätt att rekvirerapolisskydd finns inte.Mångårig erfarenhet har samlats hos socialarbetarna.Taktik och olika metoder att undvika konfrontationer harväxt fram. Personalen inom har möjlighet tillutbildning inom självskydd. De får lära sig att mötapersoner i olika typer av konfliktsituationer. En delförvaltningar har inrett kontoren med larmanordningar ochlåsarrangemang som höjer säkerheten och ger personalenskydd. Arbetet kan ordnas så att medarbetarna kanassistera varann vid behov. Den mest riskfyllda delen avsocialtjänstens arbete ligger i det arbete som sker påfältet, med hembesök och dylikt. Det arbetet är emellertidnödvändigt för att åstadkomma ett gott resultat.Jag har svårt att se varför socialtjänstpersonal inte kanfå samma möjlighet till personligt skydd i vissa situationersom läkare och kronofogdepersonal. Det förhållandet attdessa yrkesgrupper ofta vänder sig till samma människorsom motiverar väl att möjligheten till skyddbör vara likvärdiga.Riksdagen bör därför av regeringen begära ett lagförslagsom ger möjligheter för personal att få skyddi vissa situationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre möjligheter försocialtjänstpersonal att få polisskydd i vissa situationer.
mot · GH02Ju231 · 1994-01-25 00:00:00 — har undertecknadmotionerat om åtgärder mot det okynnessmällande somförekommer före, under och efter nyårshelgen. Dettadrabbar både människor och djur och särskilt drabbade äräldre människor. Det spelar ingen roll var man bor. Dettaokynnessmällande förekommer både i bostadsområden, påoffentliga platser och på landsbygden.Samtidigt åsamkas stora skador både på människor ochegendom. Senast avhållna nyårshelg kunde vi i massmediata del av uppgifterna om personer -- särskilt unga -- somförlorat fingrar, händer och ögon samt fått svårabrännskador. Lantgårdar brann ner och många djur omkomi lågorna i svåra plågor, som en följd av att nyårssmällareantänt byggnaderna. Vad säger djurskyddslagen? Jag villinte föreslå förbud mot tillverkning och försäljning, men ivårt grannland har man kunnat reglera detta påett anständigt sätt. Borde inte detta också kunnaåstadkommas i ? Man kan inte heller avstå frånfunderingar, när de flesta medborgare klagar över sinekonomi och vi köpte nyårssmällare för ca 200miljoner kronor inför den senaste nyårshelgen. Varkommer pengarna ifrån, när en helt vanlig femtonåringköper smällare för , som redovisades av enförsäljare.Med de ovan åberopade olägenheterna och skadorna ärdet svårförståeligt att riksdag inte är beredd attvidtaga åtgärder i förebyggande syfte. Detta görs onekligenpå många andra områden i akt och mening att skyddamedborgarna. Detta betyder inte att nyårsfirandet i form avraketer och smällare skall upphöra, men det borde för detförsta tidsbegränsas och för det andra utföras av personermed kunskap och kompetens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utforma regler för hurnyårssmällandet får ske.
mot · GH02Ju232 · 1994-01-25 00:00:00 — Det har väckt uppmärksamhet att ägare till aktiebolagsom försatts i konkurs kunnat uppbringa medel att avkonkursboet förvärva tillgångarna för relativt sett lågabelopp. Genom att verksamheten till följd av konkursenbefrias från uppkomna skulder har ägarna kunnat fortsättasin verksamhet utan att borgenärerna blivit tillgodosedda.Förhållandet har -- ibland med rätta -- ansetts otillbörligt.Åtskilliga förslag har ventilerats i debatten för att kommatill rätta med missförhållandet.Enligt min mening kan man fånga upp de flagrantamissförhållandena genom att på konkursförvaltaren ställasamma krav som genom utfärdande av lagen(1993:768) om åtgärder mot penningtvätt ställt påkreditinstituten m.fl. En konkursförvaltare skulle om lagengäller för honom kunna vid försäljning kräva att köparenredovisar varifrån de medel kommer med vilka han skallbetala tillgångarna och klart visar att hans ekonomiskaresurser härleds från en seriös verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att lagen (1993:768)om åtgärder mot penningtvätt skall gälla ocksåkonkursförvaltare.
mot · GH02Sk34 · 1994-02-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:119 Kompensation för viss dieseloljeskatt tas en särskild dieseloljeskattut. Denna skatt som ersatte den tidigare kilometerskattenskall dock enbart omfatta den olja som används ipesonbilar, bussar och lastbilar.Om oljan används för annat ändamål, främstuppvärmning, drift av skogsmaskiner, jordbruks- ochtrafiktraktorer och andra motorredskap, utgår ingen skatt.För att skilja den dieselolja som skall belastas meddieseloljeskatt från den skattefria oljan märks den senaremed särskilda märk- och färgämnen.Från olika håll har framförts misstankarom att den märkta oljan kan ge upphov till hälsoproblem.Många människor som använder denna olja känner stor oroinför detta.Det är därför bra att regeringen låter utvärderamärkningssystemet ur hälsosynpunkt. Det är också bra attregeringen nu i den föreliggande propositionen föreslår attde användare som på grund av denna oro valt att användaden dyrare beskattade oljan skall kunna få kompensationför detta. Däremot är det olyckligt att denna kompensationbegränsas till användning för skogsmaskiner, traktorer ochövriga motorredskap.Även konsumenter som köpt olja föruppvärmningsändamål har, av djup oro för eventuellanegativa hälsoeffekter, valt att att köpa den väsentligtdyrare omärkta oljan. Kompensation bör därför kunna utgåför olja som inköpts för uppvärmningsändamål.I den föreslagna lagen om tillfällig kompensation för vissdieseloljeskatt bör därför 2 § ges följande lydelse:2 § Den som --den31 har köpt dieseloljeskattepliktig produkt ochförbrukat denna för annan motordrift än sådan som avses i4 § lagen (1992:1438) om dieseloljeskatt och användning avvissa oljeprodukter, eller för uppvärmningsändamål, harrätt till kompensation med ett belopp som motsvarar dendieseloljeskatt som tagits ut för oljeprodukten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i förslaget till lagom tillfällig kompensation för viss dieseloljeskatt somföreslås i motionen.
mot · GH02So40 · 1994-02-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:136 Riktlinjer för ett nytt tillståndssystem för import, export, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker Som en följd av en skriftväxling mellan regeringen ochkommissionären i EG-kommissionenhar regeringen nu lagt fram propositionen 1993/94:136 medett förslag om ett nytt system för tillstånd, kontroll ochtillsyn inom alkoholområdet. Förslaget innebär att import-,export-, tillverknings- och partihandelsmonopolen när detgäller vin, sprit och starköl föreslås bli avskaffade ochersatta med ett alkoholpolitiskt motiverat tillståndssystem.I och med det nya systemet avskaffas de nuvarandeimport-, export-, tillverknings- ochpartihandelsmonopolen. Detaljhandelsmonopolet blirdärmed det enda kvarvarande monopolet inomalkoholhandeln i Sverige.Av propositionens lydelse framgår att Systembolagetinte får bedriva import, export eller tillverkning. Bolagettillåts också bedriva partihandel mot restauranger. Av dettakan slutsatsen dras, att annan partihandel inte börförekomma. Detta bör emellertid redan nu klargörasgenom ett riksdagsuttalande.Att bryta upp ett monopol (partihandelsmonopolet) föratt sedan möjliggöra att denna verksamhet läggs in i detkvarvarande monopolet skulle vara en mycket märkligordning. Därmed blandas monopolverksamhet med sådankonkurrensutsatt verksamhet som i samma propositionanges som varande icke alkoholpolitiskt motiverad. För atttrovärdigt kunna bibehålladetaljhandelsmonopolet är det av yttersta vikt attSystembolagets verksamhet koncentreras till denalkoholpolitiskt betingade kärnverksamheten. Detta börinte hindra restauranger från att göra inköp i Systembutik,men då till detaljhandelspriser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avgränsadetaljhandelsmonopolets verksamhet.
mot · GH02So41 · 1994-02-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:136 Riktlinjer för ett nytt tillståndssystem för import, export, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker Det är med tillfredsställelse vi konstaterar att denborgerliga regeringen nu föreslår att Vin och Spritsmonopol på import, export, tillverkning och partihandelmed alkoholdrycker upphör och ersätts med en ordning somskapar konkurrensneutralitet.Sedan den 1 januari 1994 råder EG-rätt i vadavser import, export, tillverkning och partihandel medalkoholdrycker. Enligt det brev som Europaminister skrivit till kommissionenoch som är bilagt propositionen, framgår det att Sverigeaccepterar EG-rätten på detta område.Mot denna bakgrund är det därför märkligt attregeringen inte anser att skall anpassa sig till enlagstiftning man tidigare till fullo accepterat. Regeringenföreslår nämligen att avmonopoliseringen inte skall träda ikraft . Av propositionen framgår att regeringeninte tänker återkomma till förrän hösten 1994med förslag på ett nytt system för import, export,tillverkning och partihandel med alkoholdrycker. Detinnebär att det dröjer innan uppfyller debestämmelser man tidigare utan invändningar accepterat.Risken för att skall prickas av , , för brott mot avtalet äröverhängande om inte ikraftträdandet sker tidigare.Vi anser att är ett lämpligt datum,eftersom det ger en god möjlighet att hinnabehandla propositionen.Regeringens förslag om tillsättande av en utredning somskall se över den kommande tillsynsmyndigheten hindrasinte av att ikraftträdandet sker tidigare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa de nuvarande import-,export-, tillverknings- och partihandelsmonopolen när detgäller spritdrycker, vin och starköl fr.o.m. .
mot · GH02So42 · 1994-02-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:136 Riktlinjer för ett nytt tillståndssystem för import, export, tillverkning och partihandel med alkoholdrycker Regeringen har i propositionen 1993/94:136 föreslagit ettnytt system för tillstånd, kontroll och tillsyn inomalkoholområdet. En ny myndighet föreslås för dennatillståndsgivning.I och med det nya systemet avskaffas de nuvarandeimport-, export-, tillverknings- och partihandelsmonopolennär det gäller spritdrycker, vin och starköl.Detaljhandelsmonopolet blir därmed det enda kvarvarandemonopolet inom alkoholhandeln i Sverige.För att garantera Systembolagets opartiskhet får ingalänkar finnas mellan detaljhandelsmonopolet och deverksamheter som avmonopoliseras. Systembolagetsverksamhet skall även koncentreras till denalkoholpolitiskt betingade kärnverksamheten dvs.försäljning över disk. Att Systembolaget därutöver skall hamöjlighet att bedriva någon annan verksamhet, såsompartihandel gentemot restauranger, förefaller vara enologiskhet eller ett skrivfel i propositionen. Det är avyttersta vikt att det nya regelverket klart anger gränsernaför monopolverksamheten och att denna icke blandas medkonkurrensutsatt verksamhet. Detta är inte minst viktigtmed hänsyn till möjligheten att långsiktigt behållaSystembolaget som ett alkoholpolitiskt motiverat monopoli ett EES/EU-perspektiv.En sådan strikt hållen avgränsning av det kvarvarandemonopolet bidrar mycket verksamt till en lugn utvecklingmed i förväg kända spelregler på den nya konkurrensutsattamarknaden, där nya aktörer skall kunna etablera sinverksamhet.En sådan strikt struktur hindrar inte mindrerestauranger från att kunna göra (kompleterande) inköp iSystembutik, men då till detaljhandelspriser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ge en tydlig strukturför den nya konkurrensutsatta marknaden föralkoholdrycker samt att avgränsa detaljhandelsmonopoletsverksamhet till att enbart avse den alkoholpolitisktbetingade kärnverksamheten.