mot · GI02K5 · 1994-11-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag angående en nämnd i för Europeiska unionen m.m. I skrivelsen från talmanskonferensen föreslås attregeringens information och samrådsförfarande medriksdagen i enlighet med prop. 1994/95:19 om Sverigesmedlemskap i unionen skall ske genominrättande av en . Nämnden föreslås bestå avsamma antal ledamöter som ett utskott. Vidare reglerasminoritetsskydd och tystnadsplikt för ledamöterna inämnden.I skrivelsen redovisas synpunkter på hur information börlämnas till för att skall få ett inflytandeunder beslutsprocessen i EU samt utskottens roll isamrådsförfarandet.I lagförslaget, prop 1994/95:19, finns en särskildbestämmelse om att regeringen skall vara skyldig attunderrätta om frågor som skall behandlas iEuropeiska unionens råd samt att rådgöra om hurförhandlingar i rådet skall föras inför beslut som regeringenbedömer som betydelsefulla och i andra frågor somriksdagen bestämmer.Riksdagsorganet skall ha frihet att initiera samråd i vilkafrågor som helst. Utrikespolitiska frågor och frågor omutrikespolitiska förhållanden, som kan få betydelse för riket,skall behandlas i Utrikesnämnden.I ett samrådsförfarande mellan regeringen och vill vi framhålla att regeringen skall ha eninformationsskyldighet visavi och i de fall detberör utskotten i ärenden av större vikt. I sammanhanget villvi även framhålla att vi ser det som naturligt attinformationsskyldighet och samråd leder till att regeringenkonsulterar EU-nämnd.Det svenska folkstyret har präglats av att all offentlig maktutgår från folket där det är folkets valda företrädare somfattar alla beslut. Så måste alltjämt roll definieras.Därför är det synnerligen viktigt att, vilket vi ser somnaturligt, regeringens samrådsförfarande innebär samverkandär konsulteras.Utskottens rollNär det gäller samrådsförfarandet mellan regeringen ochEU-nämnden är det viktigt att fackutskotten gesförutsättningar att spela en viktig roll. Det är vår uppfattningatt det är till gagn för arbetet om fackutskotten på ett tidigtstadium är delaktiga i den beslutsprocess som samrådet skallleda fram till.Denna delaktighet har flera funktioner. EU-nämndenkommer att hantera ett stort antal ärenden av skiftandekaraktär. Därför är det viktigt att utskottens kompetens isakområdet tas tillvara inför de ståndpunter som intar. Ett sådant förfarande är en förutsättning föratt inte skall bli en isolerad institution iriksdagen, en ''stat i staten''.EU-nämndens ställningstaganden kommer även attuppfattas som mer legitima om fler utskott och ledamöterbereds tillfälle att vara delaktiga. Inte minst är det viktigt föratt få en öppen och meningsfull debatt att underlaget förställningstagande och inhämtande av information breddas.Det innebär även att fackutskotten har bättre förutsättningaratt överblicka de ärenden och initiativ som berör utskottetsansvarsområde samt har större möjlighet att följa upp intagnaståndpunkter.Vi delar även ståndpunkten att det är viktigt attfackutskotten är delaktiga på ett så tidigt stadium sommöjligt. I skrivelsen påpekas att utskotten själva i betydandeutsträckning skall ansvara för att skaffa sig den informationsom behövs. I detta sammanhang vill vi understryka viktenav att utskotten har möjlighet att ta del av det arbete sombedrivs i olika EU-kommittéer och arbetsgrupper där Sverigeär representerat av experter. Därför är det viktigt attdepartementens representanter i olika kommittéer kontaktaroch informerar utskotten. Denna informationsskyldighet ärett måste, om utskotten på ett tidigt stadium skall hamöjlighet att ta del av det förberedande arbete som därbedrivs.Vi delar flera av de uppfattningar som beskrivs ipromemorian om att det bör finnas betydande flexibilitet isamrådsförfarandet och att och utskotten börha betydande frihet att själva välja de arbetsformer som definner bäst lämpade. I ett avseende är vi beredda att gå längreän vad promemorian gör. Vi ser det som naturligt att desamråd som avses ske mellan nämnden och utskotten börformaliseras i form av yttrande. Detta med anledning av vadvi ovan anfört om vikten av att utskotten har möjlighet attöverblicka och följa upp de ställningstaganden som görs.Information till utskotten och EU-nämndenI anslutning till behandling av regeringensförslag till lag om anslutning till EU har möjlighetatt genom motivuttalanden klargöra vilka informationskravsom bör gälla. I skrivelsen föreslås att bör ställakrav på skriftlig information från regeringen i syfte att fåinflytande under beslutsprocessen inom EU. De erfarenhetersom vunnits från är värda att ta till vara. Vi delarde slutsatser som presenteras. Vi vill understryka vikten avatt synpunkter skall kunna göras gällande underhela beslutsprocessen inom EU. Vi vill särskilt understrykaatt regeringens skyldighet till samråd med innebärsamverkan med riksdagen.Om denna ordning skall uppnås är det synnerligen viktigt,vilket även påpekas i skrivelsen, att kommissionsförslag ochskriftliga redovisningar av förslagen skyndsamt överlämnastill . I sammanhanget vill vi framhålla vikten av attdenna information åtföljs av konsekvensbeskrivningar omförslagets innebörd och i förhållande till svenskabestämmelser.Vi har ej något att erinra mot att ansvaret för att denskriftliga informationen når ut till fackutskotten ochnämnden åvilar kammarkansliet. Om det finns behov avpersonella förstärkningar av kammarkansliet bör det i så fallinte lösas genom personella försvagningar inom andrakanslier.Samverkan mellan utskotten och EU-nämndenVad beträffar former för samverkan mellan nämnden ochutskotten vill vi vad gäller ansvarsuppdelning anföra att vifinner det naturligt att även fortsättningsvishar ansvaret för viktigare utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor. Vad avser ansvarsfördelning mellan nämnden ochutrikesutskottet bör när det gäller frågor som hör tillEuropeiska unionens andra pelare utrikesutskottet görasansvarigt. Regeringens samrådsförfarande skulle i detta fallske direkt med utrikesutskottet. Vi ser detta som ett led i attdecentralisera nämndens kompetens till berörda utskott.För samråd som ligger inom tredje pelaren delar viuppfattningen, så som den framställs i skrivelsen, att dettatill en början bör ligga i EU-nämnden.Inrättande av en EU-nämndVi delar de överväganden som görs i skrivelsen. I enambition att integrera nämnden i den övrigautskottsorganisationen bör inte i alltför storutsträckning regleras via särskild författning mot vad somgäller för övriga utskott. Nämnden bör därför inte, vad avserantalet ledamöter och sammansättning, skilja sig från vadsom gäller för övriga utskott. Vi ser det som självklart att departier som finns representerade i garanteras insyni nämnden. Detta kan ske genom att de partier som saknarordinarie plats ges suppleantplatser.När det gäller dokumentation i nämnden ser vi det somnaturligt att en skyldighet att föra protokoll införs.Minoritetsskydd och tystnadspliktVad gäller minoritetsskydd har vi ingen avvikandeuppfattning mot vad som föreslås i skrivelsen. Vi anser förvår del att nämnden skall ha en rättighet att begära yttrandenoch upplysningar från statliga myndigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt antar talmanskonferencens förslag med deförtydliganden om arbetsformer som angetts i motionen.