mot · GH02Sk352 · 1994-01-25 00:00:00 — Innehåll 1Sammanfattning och inledning, förslag i tabellform 2 2Skattepolitik för solidaritet 4 2.1Skattereformen 4 2.2Regeringen 5 2.3Skattepolitik, arbetslöshet och budgetunderskott8 2.4Skatt efter bärkraft 11 3Inkomstbeskattning 13 3.1Fysiska personers inkomstskatt 13 3.2Näringsverksamhet 16 3.3Kapitalbeskattning 17 3.4Dubbelbeskattning 21 3.5Juridiska personers inkomstskatt -- företagsbeskattning22 4Lagstadgade socialavgifter -- arbetsgivaravgifter 24 4.1Arbetsgivaravgifter 24 4.2Egenavgifter 25 5Skatt på egendom 26 5.1Fastighetsskatt 26 5.2Förmögenhetsskatt 26 5.3Arvs- och gåvoskatt 27 5.4Stämpelskatt 27 6Skatt på varor och tjänster 27 6.1Mervärdesskatt 27 6.2Skatt på tobak och alkohol 28 6.3Energi- och miljöskatter 28 6.4Skatt på annonser och reklam 31Hemställan 321 Sammanfattning och inledningI sammanfattningen redovisas främst förslag som direktberör /95. förslag för1994/95 innebär bl.a. följande.1. Att skatten på högre inkomster skärps. Vid en kommunalskatt på blir denhögsta marginalskatten för inkomster över 300 000 kr.2. Att en enhetlig skatt för kapitalinkomster på tasut.3. Att företagsskatten höjs till 30 %.Vänsterpartiets skatteförslag för /95ökar statsbudgetens inkomster med drygt 10 miljarderkronor, och den samlade offentliga sektorn förstärks med ca20 miljarder kronor.I januari 1992 redovisade i två motioner,1991/92:Sk352 ''En rättvis skattepolitik'' samt1991/92:Sk351 ''Skattepolitik för arbete och rättvisa'', ettsammanhållet skattepolitiskt alternativ. I januari 1993följdes dessa motioner upp genom motionen ''Skattepolitikför solidaritet'', 1992/93:Sk388.Under föregående riksmöten har dessa motioner samten rad skattemotioner i anslutning till propositionerbehandlats av . I de flesta fall har riksdagensmajoritet avvisat förslag. På vissabegränsade områden har dock vunnit gehörför sina ståndpunkter.Riksdagen har sänkt mervärdesskatten på livsmedel ochpå kollektivtrafiken. krav på slopatgrundavdrag för höginkomsttagare har delvis tillgodosettsgenom att har avskaffat grundavdraget vid denstatliga taxeringen. har också beslutat attskatteutjämningsreserven för företagen, den s.k.SURVEN, skall avvecklas. I alla dessa fall rör det sig omkrav som drivit under lång tid.I motionen ''Skattepolitik för en uthållig utveckling''redovisar sin principiella syn påskattepolitiken och konkreta förslag för1994/95.Höjda inkomstskatterGrundavdraget förinkomster över brytpunkten slopas. Som enskild åtgärdstärker detta kommunernas ekonomi med 4,9 miljarderkronor. Den statliga skatten på höjs till . Dettager för , och 2,2 miljarderkronor för /95. Ett nytt skikt iskatteskalan inrättas för inkomster över 300 000kr. Detta ger för , och 2,95miljarder kronor för /95.Företags- och kapitalbeskattning Skattesatsen förkapitalbeskattningen 1995 höjs från . hSkattenpå aktieutdelningar återinförs, reavinstbeskattningen påaktier återställs, och avdragstaket för underskottsräntorskärps. Inkomstförstärkning helår 4,7 miljarder kronor.Inkomstskatten för juridiska personer -- AB, höjs från 28till . Inkomstförstärkning helår 1 miljard kronor.Arbetsgivaravgift hArbetsgivaravgifterna höjs med1,. Det ger en inkomstförstärkning på ca 8miljarder kronor.Förmögenhetsskatt m.m. hFörmögenhetsskattenslopas ej 1995, reglerna för beskattning av förmögenheter,arv och gåvor skärps. Inkomstförstärkning helår 2,9miljarder kronor. Åtgärderna leder inte tillinkomstförstärkningar för /95.Stämpelskatten höjs . Inkomstförstärkning 0,9miljarder kronor 1994/95.Energi- och miljöskatter hSkattefriheten förindustrins elkonsumtion upphävs. En begränsningsregel göratt inget företag behöver betala mer i energiskatt än 1,2 %av produktionsvärdet. För budgetåret ger detta ca3 miljarder kronor.I motionen redovisar riktlinjer för hur ensolidarisk skattepolitik långsiktigt och uthålligt skallmedverka till att minska arbetslöshet ochbudgetunderskott.I en särskild motion föreslår enmiljöanpassad skatteväxling. Skatten höjs på energi ochsådan konsumtion och produktion som leder till negativaeffekter för miljön. Skatteinkomsterna används främst föratt minska skatter och avgifter på arbete.Förslag i tabellform, miljarder kronor.StatsbudgetSkatteuttag 94/9595Skatt (inom parentes = ej statsbudget)InkomstskattSlopat grundavdrag över brytpunkt(2,5)4,9Höjd statsskatt 20 till 25 %2,24,3Nytt skikt, över 300 000 kr3,77,7''additativ effekt'' (*)4,512,2Avdragstak för räntor över 110 000 kr0,30,7Halverad avdragsrätt p-försäkringar0,61,9Summa5,414,8KapitalinkomstSkatt på aktieutdelningar och reavinster 30 %6,6Annellavdrag--2,6Höjd skatt på kapitalinkomst från , 1995--0,5Skatt på pensionsförsäkringar ()0,3Skatt på kapitalförsäkringar ()0,5Skatt på värdepappersfond ()0,4Summa 4,7FöretagsskattHöjd skattesats 28--30 %1,0ArbetsgivaravgiftHöjning (8,1)8,3Skatt på egendomFörmögenhetsskatt slopas ej 1,9Se ovan, återinförda skalsteg 0,3Se ovan, begränsningsregel höjs från 55 till 75 %0,3Återställande av arvs- och gåvoskatt 0,4Stämpelskatt höjs 0,25 %0,90,9Summa0,93,8Varor o tjänsterReklamskatt0,50,5Energi o miljöEnergiskatt industri3,03,0Miljöskatter0,50,5Summa3,53,5SUMMA10,336,6Ca Utfall offentlig ekonomi20,928,0(*) additativ effekt = den adderade nettoeffekten. Se3.1)2 Skattepolitik för solidaritet 2.1 SkattereformenSkatternas grundläggande uppgift är att finansiera deoffentliga utgifterna samt att utjämna skillnader i inkomstoch förmögenhet. Dagens skattesystem klarar inte attfullgöra dessa uppgifter.Grundprinciperna bakom den genomgripandeskattereformen var bland annat attskapa enhetliga och enkla regler. Genom detta skulleprincipen om lika skatt för lika inkomst gälla, ochmöjligheterna till skattefusk och skatteundandragandeminska.Syftet var dessutom att minska skatten på arbete och ökaskatterna på konsumtion och kapitalinkomster.Marginalskatterna sänktes kraftigt, som basen förmervärdesskatten breddades. Rätten till avdrag beskars ochskatten från kapitalinkomster ökade därmed. Genom dettaskulle arbetsutbudet öka och sparandet stimuleras.Grundprinciperna bakom skattereformen var ihuvudsak riktiga, men skattereformens praktiskautformning och finansiering ledde till fördelningspolitiskaskevheter. Skattskyldiga med låga inkomster missgynnadesi allmänhet av skatteomläggningen. De fick småskattelättnader men fick stå för en stor del av finansieringenvia breddade och höjda indirekta skatter.Höginkomsttagarna däremot fick så storamarginalskattesänkningar att de generellt sett gynnades avskattereformen.Vänsterpartiet yrkade därför avslag på reformen, ochlade motförslag som tog fasta på de positiva grundtankarnamen som tillgodosåg kraven på fördelningspolitisk rättvisaoch full finansiering.Skattereformen var inte bara en omläggning utan leddei praktiken till en skattesänkning. har längehävdat att skattereformen var underfinansierad med minst20 miljarder kronor. Andra bedömare har uppskattatunderfinansieringen till vida större belopp. För enredovisning av analys avunderfinansieringen se skattemotion ''Omen rättvis skattepolitik'' , avsnitt 4.Erfarenheterna från skatteomläggningen har visat attVänsterpartiets kritik var riktig. erkänner t.o.m. denborgerliga regeringen att skattereformen varunderfinansierad. I finansplanen angesunderfinansieringen till ca . Orsakensägs vara att de dynamiska effekterna uteblivit, samt attbolags- och pensionsbeskattningen gett mindre inkomsterän beräknat. (Se finansplanen proposition 93/94:100 bil 1.1,sid 89. )Den omfattande finansieringen via breddadekonsumtionsskatter gjorde att den effektiva efterfrågansjönk hos breda grupper. ledde den kraftigasänkningen av marginalskatterna i förening medsparstimulanserna till en våldsam sparboom hosinkomststarka grupper.Hushållens nettosparande som andel av disponibelinkomst1989-- 4,9 %1992+7,4 %1990-- 0,6 %1993+9,4 %1991+3,0 %1994+9,(Källa: och )Undersökningar visar att det stegrade sparandet ärmycket ojämnt fördelat och att det är de inkomststarkagrupperna som stått för merparten av det ökandesparandet.Försvagningen av köpkraften för inkomstsvaga gruppertillsammans med sparboomen gjorde att den effektivaefterfrågan från hushållen sjönk kraftigt. Detta i sin turförstärkte den djupa lågkonjunktur som lidit avunder en följd av år.Stora delar av grundprinciperna bakom skattereformenvar riktiga. Men reformen finansierades på fel sätt ochgenomfördes . Detta gjorde attskattereformen inte bara förstärkte lågkonjunkturen utantroligen bidrog den också till att utlösa den ekonomiskakrisen.2.2 Regeringen och dess skatteminister ()har haft som uttalad ambition att fortsätta politiken medskattesänkningar. Regeringens målsättning har varit attsänka skatterna med per år.Skattesänkningar för tillväxt var något av en grundbult i detsom regeringen kallade Ny start för Sverige.I verkligheten har regeringen inte fullföljt dennaambition. Statsrådet hävdar att regeringen skatter för ett nettobelopp på ca 17--18 miljarderkronor. Det kan dock diskuteras hur storaskattesänkningarna egentligen är. menar att regeringen i praktiken inte sänkt dettotala skatteuttaget utan ökat det.Regeringen har dock med stöd av en borgerligriksdagsmajoritet sänkt många skatter, t.ex. för företag, påkapital, förmögenheter, arv och gåvor. harregeringen drivit igenom en rad skattehöjningar för hushåll.Genom detta har låginkomsttagare missgynnats ochkapitalägare gynnats. En genomgång av höjningarnarespektive skattesänkningarna ges nedan. (uppskattningar avinkomstförstärkningar/reduceringar, siffror i miljarderkronor)BESLUT OM SKATTESÄNKNINGAR 1991--19931991Slopad omsättningsskatt på aktier3,3Slopad genomsyn bostadsrättsföreningar0,3Slopad förmögenhetsskatt arbetande kapital0,6Sänkt begränsningsregel förmögenhetsskatt0,3Sänkt förmögenhetsskatt0,04Lindrade regler för fåmansbolag0,2Summa 19914,741992Sänkt moms på mat till 18 %7,6Slopad moms på värdepapper0,3Slopad skogsvårdsavgift0,2Slopad allmän löneavgift2,2Sänkt särskild löneskatt till 21,85 %0,14Slopad socialavgift på vinstandelar0,1Full kvittning av ränteutgifter0,2Sänkt skatt på aktievinster till 25 %0,8Sänkt skatt kapitalförsäkringar/aktiefonder till 25 %0,9Sänkt skatt på pensionsförsäkringar till 10 %0,3Sänkt förmögenhetsskatt0,26Sänkt arvsskatt0,4Summa 199213,4n1993Slopad fastighetsskatt kommersiella lokaler2,6Slopad elskatt industrin3,48Sänkt kilometerskatt0,51Justering överskjutande skatteränta0,3Sänkta arbetsgivaravgifter17,58Sänkt särskild löneskatt till 17,69 %1,6Sänkta egenavgifter0,9Sänkt särskild premieskatt0,05Slopad kilometerskatt0,2Höjda bilavdrag0,47Slopad charterskatt0,28Slopad skatt dryckesförpackningar0,15Sänkt dieselskatt/fordonskatt0,34Sänkt moms på kollektivtrafik och hotell1,2Uppskov reavinst fastighetsförsäljning ''flyttskatt''1,42Summa 199331,081994Sänkt skatt enskilda näringsidkare1,1Kvittning näringsförlust mot tjänsteinkomst0,1Slopad s.k. dubbelbeskattning3,7Sänkt fastighetsskatt hyreshus2,17Reducerad fastighetsskatt vid om- och tillbyggnad0,34Avdrag för reparation av mangårdsbyggnad0,02Summa 19947,43Summa ovan 1991--199356,65BESLUT OM SKATTEHÖJNINGAR 1991--19931991Inga höjningar 1992Höjd moms till 25 %5,9Slopad avdragsrätt fackföreningsavgifter1,5Summa 19927,41993Slopat schablonavdrag vid inkomstbeskattning6,0Höjd elskatt för hushåll0,43Höjd CO2-skatt för hushåll1,51Höjd CO2-skatt för andra än hushåll1,29Höjd miljöskatt för inrikesflyget0,04Preliminär F-skatt sidoinkomster1,3Höjd bensinskatt4,3Slopat avdrag kraftvärmeverk0,2Höjd tobaksskatt1,9Slopat reallöneskydd i skatteskalan0,8Höjd skatt allemansspar till 30 %0,4Höjd reducerad moms från 18 till 21 %3,24Återföring beredskapslager olja0,08Höjd alkoholskatt på öl0,04Summa 199321,531994Sänkt grundavdrag4,8Inget reallöneskydd i skatteskalan0,8Indexering av vissa punktskatter t.o.m. 19982,02Slopat grundavdrag vid statlig taxering0,3Förändrad bolagsskatt1,4Månadsuppbörd F-skatt0,2Utlandstraktamenten0,5Höjd folkpensionsavgift1,2Skattedel av egenavgift i arbetslöshetsförsäkring0,4Summa 199411,62Summa 1991--199340,55+ Införda egenavgifter, ca8,0Total summa 1991--1993 =48,55Detta gör en nettosänkning av skatteuttaget --93 påca . Således en avsevärt lägreskattesänkning än de som varregeringens målsättning. Det bör framhållas attovanstående sammanställning bygger påFinansdepartementets egna redovisningar. Vårt tillägg ärendast att vi fört upp egenavgifterna som den skattehöjningdet i praktiken är.nFÖR 1995 VISSA YTTERLIGARESKATTEÄNDRINGARSänkt kapitalinkomstskatt ,+0,5(pga att värdet av underskottsavdragen minskar)Slopad förmögenhetsskatt--1,4Skattedel av egenavgiften+0,4Summa--0,5Tillkommer höjd egenavgift ca+4,0SUMMA+3,5För 1995 skärps skatteuttaget med 3,5 miljarder kronor.Detta gör att regeringens skattesänkningar netto --1995 begränsar sig till 4,5 miljarder kronor.Om än regeringen har ''misslyckats'' med att sänkaskatterna, så har den lyckats med att minska skatternasutjämnande funktion. Regeringens politik har gjort atttanken på ett enkelt och enhetligt skattesystem slagitssönder. Därmed har regeringen åter öppnat för storamöjligheter till avancerad skatteplanering ochskatteundandragande.2.3 Skattepolitik, arbetslöshet och budgetunderskottSverige befinner sig i en mycket djup ekonomisk kris. Detvå allvarligaste yttringarna är den dramatiskt högaarbetslösheten på och den stora statsskulden på nuöver 1 000 miljarder kronor.Den enda vägen ledde fel. BNP har sjunkit under fleraår. Industrin har förlorat 200 000 arbetstillfällen. Det endasom tagit ny fart sedan regeringen tillträdde ärarbetslösheten och räntorna på statsskulden. Det står nuhelt klart att skattesänkningar inte var en genväg till tillväxt.ArbetslöshetenEn stor del av budgetunderskotten kan förklaras avarbetslösheten. När arbetslösheten ökar så stiger utgifternasamtidigt som skatteinkomsterna sjunker. En ökadarbetslöshet betyder färre arbetade timmar, mindrelönesumma, och därmed mindre skatteinkomster.En hög arbetslöshet och lågkonjunktur är detsammasom en låg efterfrågan. Det gör att inkomsterna frånmomsen och andra indirekta skatter utvecklas sämre änförväntat.Arbetslösheten är inte bara ett problem för dearbetslösa, utan ett problem för hela samhällsekonomin.Att pressa ner arbetslösheten innebär att man ökarskatteinkomsterna.UnderskottenUtrymmet för att driva en expansiv finanspolitikbegränsas av budgetunderskotten. Underskott som i principvar bestående högkonjunktur, mensom delvis doldes av de skatteintäkter som skapades iinflationsekonomin.Statens budgetsaldo och statsskuld (statsskuld per den 30juni, siffror i miljarder kronor)ÅrBudgetsaldoStatskuldSkuld % BNPRänta1988/89-- 18,1589,750 %53,21989/90-- 3,4582,544 %63,71990/91--34,5626,744 %61,01991/92--80,8710,949 %60,01992/93--187,8960,667 %78,01993/94--211,5För /93 blev saldot 187 miljarder kronor.Detta gentemot en budget som utgick från ett beräknatunderskott på ca . För budgetåret1993/94 beräknades budgetunderskotten till 160 miljarderkronor. Även det var en grov underskattning.Ovanstående tabell redovisar inte hela problemet. Denoffentliga ekonomin består inte bara av statsbudgeten utanockså av socialförsäkringarna och kommunsektorn.Underskotten i den samlade offentliga sektorn är nudramatiskt stora. uppgick underskottet i den offentligasektorns finansiella sparande till av BNP. Mellan1990 och 1993 minskade det finansiella sparandet med 253miljarder kronor motsvarande av BNP.Totala offentliga sektorns finansiella sparande, imiljoner kronor 1987 = --43 455 1992 = --106 9821988 = --39 071 1993 = --177 0821989 = --66 343 1994 = --182 0101990 = --56 964 1995 = --159 3071991 = --16 323Underskotten gör att statsskulden växer. En ökandestatsskuld pressar upp ränteläget. En stor statsskuld medhöga ränteutgifter tvingar fram nedskärningar av andrautgifter. Det tränger undan utrymmet för angelägnainkomstöverföringar och minskar utrymmet för offentligkonsumtion. En hög statsskuld innebär en ständigöverföring av kapital till höginkomsttagarna.Långtidskalkyl (LK) 1993/1994 -- 1997/1998Finansdepartementets tjänstemän redovisade våren1993 en kalkyl för hur ekonomi och statensfinanser kan antas utvecklas under de närmaste fem åren.Utgångspunkten är att det sker en kraftig uppgång i densvenska ekonomin. ''Beräkningarna i LK:n grundar sigdärmed på en genomgående gynnsam ekonomiskutveckling .'' I kalkylen har man lagt inschablonmässiga budgetförstärkningar dels sombesparingar, dels som skattehöjningar, ''...finansplanensbesparingsprogram som för /98 fördelats med20 miljarder kronor som skatteökningar och 25 miljarderkronor som totala utgiftsminskningar''.För 1993/94 beräknas statsbudgetens underskott till 190miljarder kronor, eller av BNP. Statsbudgetensunderskott antas dock minska till vidslutet av perioden, dvs till av BNP. Men statsskuldenökar trots detta snabbt. /97 kommerstatsskulden att överstiga BNP. Och under periodenberäknas skuldkvoten öka från 1993/94 till ca 110 %för /98.I kalkylen skriver man: ''sker enkraftig ökning av statsskulden från en nivå på ca 970miljarder kronor efter budgetåret 92/93 till ca efter budgetåret 97/98. Uttryckt somprocent av BNP ökar statsskulden från . ''Utredningen fortsätter: ''Resultatet av beräkningarna visartrots den relativt ljusa utvecklingen med en snabbökningstakt av BNP samt den gynnsamma utvecklingen påräntemarknaden som förutspås kommer skuldkvoten attfortsätta stiga under hela LK-perioden. ''Så även om det går över förväntan bra, så går det ganskailla enligt kalkyl. I sin förlängningkan en sådan utveckling hota demokratiska grundvärden.För vad händer om skattebetalarna bara får nedskärningarför sina skattepengar, som arbetslösheten kanräknas i tvåsiffriga tal?En väg att klara räntebetalningarna från skuldbördan äratt i praktiken försöka inflatera bort underskotten, dvs. låtaen högre inflation minska räntekostnaderna. Den vägen ärinte tillrådlig. Den förutsätter dessutom att huvuddelen avstatsskulden består av långa lån tagna i inhemsk valuta. Enhög inflation slår dock blint fördelningspolitiskt och driverupp ränteläget. Det hämmar tillväxten och därmedmöjligheterna att trygga såväl arbete som god miljö.SkattekvotenMed begreppet skattekvot menas summan av de samladeskatterna och avgifterna i förhållande till BNP. För 1993beräknades skattekvoten till . lågutgiftskvoten, dvs. utgifternas andel av BNP, på 73,2 %.Det är denna skillnad som skapar budgetunderskotten.BNP beräknas till . Enprocents ökad eller minskad skattekvot på den BNP-siffraninnebär ca 14 miljarder kronor.Skattekvoten19901991199219931994199555,852,851,049,849,348,3 %En sänkt skattekvot är ett tecken på sänkta skatter. Från1990 till 1993 har skattekvoten fallit med 6 procentenheter.Det motsvarar enligt finansplanen 1994 ett skattebortfall på87 miljarder kronor. Som framgår av nedanstående så ärden sjunkande skattekvoten dock inte enbart ett resultat avbeslutade skattesänkningar. I finansplanen gör regeringenbedömningen att de direkta skattesänkningarna mellan1990 och 1993 ligger på ca 30 miljarder kronor.Mellan 1993 och 1995 räknar regeringen med attskattekvoten skall falla med ytterligare 1,5 procentenheter.Sänkningen är ett nettoresultat både av skattehöjningar ochsänkningar. Skatten höjs för löntagare genom attgrundavdraget reduceras och genom att egenavgifter på 3 %införs. Skatten på kapitalinkomster och företag sänkssamtidigt, och förmögenhetsskatten slopas från 1995.Begreppet skattekvot missförstås/missbrukas . Enfallande skattekvot är ett tecken på ett minskat skatteuttag.Men även sättet att ta ut skatt och den ekonomiskautvecklingen kan påverka skattekvotens storlek ochregistreras som en fallande skattekvot.Det är t.ex. fel att tro att en sänkt skattekvot måsteinnebära att hushållen får mer pengar i plånboken -- ökadedisponibla inkomster. En stor del av skatteintäkternaanvänds t.ex. för att finansiera direkta inkomstöverföringartill hushållen. Vidare kommer en sänkning avinkomstskatten, som fullt ut finansieras via ökad moms,beräkningsmässigt att registreras som en sjunkandeskattekvot. Detta då momsen ökar priserna och därmedvärdet av BNP.Skilda beräkningsgrunder och skattesystem i olikaländer samt olika förutsättningar i respektive land, t.ex.ålderssammansättning, beskattade eller obeskattade bidragetc, gör det svårt att göra jämförelser av skattetrycketmellan olika länder utifrån ländernas angivna skattekvot.Den i snabbt fallande skattekvoten tillsammansmed den dramatiskt ökande statsskulden visar dock både påmöjligheten och nödvändigheten av att åter ökaskatteuttaget. Alltför snabba och stora skattehöjningar kanemellertid verka hämmande på efterfrågan och därmedbromsa den konjunktur som håller på att vända uppåt.Det ökade skatteuttaget som krävs måste därför fasas in påett sådant sätt att man ej bromsar den ekonomiskaåterhämtningen.Vänsterpartiets skatteförslag för /94innebär att skattekvoten höjs med . innebär det att skattekvoten stiger med ca 2,5procentenheter från till , dvs. till 1992 årsnivå.2.4 Skatt efter bärkraftSkatteuttaget i är högt. Det är dock intedramatiskt högre än i många jämförbara länder, och det vardet inte heller vid ingången . För en jämförelsebl.a. med andra industristater i se Vänsterpartietsmotion ''En rättvis skattepolitik'' januari 1992.Det höga svenska skatteuttaget kommer främst från enbred och hög moms och andra indirekta skatter. På fleraområden är det svenska skatteuttaget dock inte högre än imånga andra industristater. På några områden var dett.o.m. Detgäller t.ex. den svenska företagsbeskattningen. Se tabellnedan.FöretagsbeskattningTabell över total skattebelastning på utdelad vinst iSverige, och vägt genomsnitt för EG 1991, för individermed maximal marginalskatt. För uppgifter för 1991och 1993 (inom parentes med beaktande av Annellavdrag).Sverige 1991 = 51,0 (40,5) %Sverige 1993 = 47,5 (36,3) %EGSverige 1991 = 56,8 ( , ) %(Källa: , och skatterna,, sid 50)Inte heller den svenska inkomstbeskattningen eller delagstadgade arbetsgivaravgifterna låg högre än genomsnittet för EG/EU:s medlemsstater.Detta framgår av nedanstående tabell. Det bör observerasatt tabellen beskriver förhållandet före sänkningen av desvenska arbetsgivaravgifterna. Sedan jämförelsen gjordeshar de svenska arbetsgivaravgifterna sänkts till 31 %.nArbetsinkomsterMarginalskatt 1992Arbetsgivaravgift1 juli 1991Sverige24 -- 51 %37 %Vägt EG-snitt16 -- %(Källa: , och skatterna,, sid 55)Inte ens kapitalbeskattningen i låg vid ingångenav detta decennium över snittet för EG/EU:smedlemsstater.KapitalbeskattningKapitalinkomstbeskattning i och EG 1 januari1991 maximala marginalskatter, effektiv skattesats förreavinster.AktierUtdelningReavinsterRäntorSverige30,0 %19,1 %30,0 %Vägt EG-snitt50,5 %7,4 %35,(Källa: , och skatterna,, sid 60)Nedanstående tabell ger en mer detaljerad bild avskillnaderna i företagsskatt och arbetsgivaravgifter mellanSverige och EG/EU-staterna. Även denna tabell beskriverförhållandet innan sänkningen av de svenskaarbetsgivaravgifterna.Arbetsgivaravgift och företagsskattesatser i ochEG-länderna 1991. Siffrorna anges i procentLandArbetsgivaravgiftFöretagsskattesatsItalien5347,8Frankrike4942,0Nederländerna4435,0Tyskland3744,3Portugal3639,6Spanien3535,3Belgien2939,0Grekland2540,0Luxemburg2240,3Irland2010,0Storbritannien1934,0Danmark038,0Vägt EG-snitt, efter ecu-vikter37,440,6Sverige37,030,0(Källor: TCO välfärdsfakta nr 4 1992. , Europaoch skatterna, . Svenskbeskattning i ett integrerat , bilaga 2 till LU92. )Solidarisk skattepolitik för sunda statsfinanserDet är nu viktigt att driva en politik för att fåstatsfinanserna i bättre balans. Vänsterpartietsfinansmotion redovisar en väg för detta.Allt fler inser att det inte finns något sådant som en''gratis lunch'', dvs. att välfärd måste betalas. Vänsterpartietser inget egenvärde i ett högt skatteuttag. Det är dock intemöjligt att klara budgetunderskotten enbart genom tillväxteller besparingar.