mot · GI02U11 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen I propositionen behandlas uppföljningen av EU-avtaletinom jordbruk, fiske, skogsbruk, rennäring samtlivsmedels- och veterinära frågor. I det följande tas frågorupp som berör jordbruket i norra förslag, som grundas påförhandlingsresultat, innebär ett systemskifte i stödet tilljordbruket i norra . Hittillsvarande ersättning förmerkostnader i produktionen, som utbetalats sompristillägg och djurstöd, föreslås bli ersatt av tre olikastödkomponenter -- LFA/bergstöd, Miljöstöd Nord och enrestpost i form av nationellt stöd i stödområde 1--3.Regeringens målsättning har varit att stödets nivå tilljordbruket i norra skall ligga fast vid ett EU-medlemskap. Vi delar denna uppfattning, likväl somregeringens synpunkter att livsmedelspolitikens regionalamålsättning skall vara att bidra till regional utjämning avsysselsättning och välfärd. Jordbruket har här en storbetydelse för att upprätthålla sysselsättning, befolkning,samhällsstruktur, landskapsbild samt för att tillgodose engod livsmedelsberedskap.I propositionen nås målsättningen att totalt sett uppnåminst nuvarande stödnivå, men regeringens förslag leder tillbetydande omfördelning mellan olika jordbruksföretag. Delantbruksföretag som varit lyhörda för statsmakternasintentioner och byggt upp rationella företag, många isamverkan med länsstyrelsernas lantbruksenheter ochtidigare genom lantbruksnämnderna, råkar enligt förslagetut för, i vissa fall, betydande lönsamhetsförsämringar. Deföretag som drabbas svarar för en stor del avproduktionsvolymen och är särskilt viktiga för attupprätthålla en rationell och kostnadseffektivlivsmedelsindustri.En målsättning för jordbruket i norra bör varaatt även framöver kunna hävda sig och upprätthållaen livsmedelsproduktion som är av hög kvalitet,kostnadseffektiv och tar hänsyn till högt ställdadjurskyddsregler. Därför måste det regionala stödsystemetvara uppbyggt så att det inte hämmar en sådan inriktning.Till detta kommer att EU:s strukturstöd bör utnyttjas bättreför svensk del.Propositionens uppläggning präglas av en strävan efterså stor medfinansiering som möjligt från EU-kassan, vilketi och för sig är vällovligt. Denna ambition får dock intetillåtas leda till att stödsystemet verkar kontraproduktivt.De arealkvoter som föreslås för miljöstöd nord kan anseskraftigt överstiga vad som krävs för att med känd ochmiljövänlig teknik klara foderbehovet per djurenhet.Arealkvoterna bör därför justeras ned med istorleksordningen . i form avnationellt stöd till mjölkproduktionen kan då räknas upp såatt samma totalram uppnås. De rationellaframtidsföretagen kommer då att drabbas mindre hårt.Detta upplägg har även en miljödimension. Urmiljösynpunkt måste det vara mer negativt attmaskinbearbeta och samla foder från större arealer än vadsom är erforderligt för att klara foderbehovet genomeffektiv jordbruksdrift. Ur Norrlandssynpunkt kan högaarealkrav innebära långa köravstånd till brukningscentrum.I propositionen har endast avsatts förinvesteringsstöd. Det är en nivå som starkt understigersatsningar i andra EU-länder och bör räknas upp. Danmarksatsar t.ex. på investeringsstöd.Genom redan beslutade strängare djurskyddsreglerkommer svenskt jordbruk behöva omfattande investeringarunder kommande år.Vad gäller propositionens förslag till stöd försvinproduktion bygger detta på att avspannmålen produceras på gården. Spannmålsstödettillgodoräknas svinproduktionen i form av LFA-stöd samt iområde 1 och 2 i form av nationellt stöd.Under har rationella enheter försvinproduktion byggts upp i med hjälp av denrationaliseringspolitik som beslutats av riksdagen.Produktionen av svin i stödområdet svarar dock bara för 5procent av landets samlade produktion. Försysselsättningen i områdets slakterier och möjligheten att fårimliga avstånd till slakterianläggningar för övriga djur ärdock produktionen av svin ytterst betydelsefull.Dagens stöd till svinproduktionen inklusive smågrisarbygger på 1/3 egenodlad spannmål och 2/3 inköpt spannmål.Av bl.a. klimatskäl är detta en realistisk nivå för derationella gårdarna. Propositionens förslag med 100 procentegenodlat spannmål för att uppnå nuvarande stödnivå ärinte rimligt.För att skapa förutsättningar att bedriva rationellslaktssvinproduktion i bör det förutsättas att 1/3av spannmålen odlas på gården. Vid ett LFA-stöd på 1/3 ochresterande del nationellt stöd i område 1--3 ökarbudgetbelastningen med . Dettamåste anses som en mycket låg kostnad med tanke på desysselsättningseffekter som kan uppnås.På samma sätt bör stödet till smågrisproduktionen läggasom för att stödkonstruktion och stödnivå skall ligga i fas vidrationell svinproduktion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om generell sänkning avarealkvoterna för Miljöstöd Nord med åtföljande justeringav restposten nationellt stöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det regionala stödet tillsvinproduktionen.