mot · GH02Ub731 · 1994-01-25 00:00:00 — Bristen på utbildade jurister är och har varit besvärandei norra . Uppvaktningar i frågan hargjorts av olika avnämare, bl.a. Domstolsväsendet, för att fåtill stånd en fullständig juristutbildning vid Umeåuniversitet.Fr.o.m. /94 kan denna utbildning glädjandenog erbjudas i . Inför starten höstterminen 1993uppgår antalet förstahandssökande per utbildningsplats tillnio, dvs. utbildningen är en av mest sökta.Utöver juristutbildningen (jur. kand. programmet) bedrivsdessutom annan grundutbildning inom det juridiskaområdet. Efterfrågan på denna utbildning är också stor ochantalet studerande på fristående kurser är växande.Dessutom finns det inslag av juridik i flera andrautbildningsprogram, t.ex. socionomprogrammet ochekonomprogrammet.Den ökande internationaliseringen kommer att ställahögre krav på juridisk kompetens i förvaltningar, företagoch organisationer. Det beslut som fattats av statsmakternaatt utöka juristutbildningen är därför av stor strategiskbetydelse för utvecklingen i vill starkt understryka att ett villkor fören kvalitativt god juristutbildning vid äratt medel tillskapas för en förstärkt forskningsorganisation.Regering och riksdag har också i olika dokument betonatvikten av ett ökat samband mellan grundutbildning ochforskning/forskarutbildning.Det juridiska området vid tillhör densamhällsvetenskapliga fakulteten, medan detta område viduniversiteten i , och har egnafakulteter som tilldelas särskilda medel. Detta skaparsärskilda problem för . Tillgången pådisputerade lärare i grundutbildningen är för närvarandebristfällig vid . Endast fyra av institutionensdrygt 25 lärare/forskare är disputerade. Omkring 20doktorander och lärare deltar aktivt i forskarutbildninginom det juridiska området. Handledarresurserna är starktbegränsade då institutionen endast har en professur, vilketkan jämföras med universiteten i , ochLund som vardera har ca 20 professurer i juridik. Dessvärresaknar den samhällsvetenskapliga fakulteten medel attfinansiera flera högre forskartjänster inom området. Desamhällsvetenskapliga ämnena vid universitetbefinner sig fortfarande i en konsolideringsfas vilket gör detsvårt att omprioritera medel utan att allvarligt äventyraannan verksamhet. Utan resurstillskott måste den fortsattakunskapsutvecklingen inom det juridiska området ske på desamhällsvetenskapliga ämnenas bekostnad.Detta kommer att bli än svårare då ett nyttresurstilldelningssystem med aktivitetsrelateradefakultetsmedel införs. I detta system kommer skillnaden ifakultetsuppbyggnad samt tillgång till forskningsresursermellan de juristutbildande universiteten att bli än mertydlig.Mot denna bakgrund äskar i enresursförstärkning om , motsvarande tvåprofessurer för /95. För /96 äskas 1miljon kronor för motsvarande resursförstärkning.En utbyggnad av forskningsorganisationen i dennastorleksordning kommer också att medföra att denrättsvetenskapliga institutionen vid kan taett större ansvar för forskarstuderande från andrahögskolor i regionen.Universitetet har tidigare i sin fördjupadeanslagsframställning fört fram behovet av en förstärktforskningsorganisation inom det juridiska området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utbyggnad avrättsvetenskapliga institutionen vid .