mot · GH02Kr257 · 1994-01-25 00:00:00 — har kommit förhållandevis långt i ettregionalt utvecklingsarbete. I ett sådant läge är enutveckling av kulturlivet och dess institutioner av särskildbetydelse. Kulturlivet i vid bemärkelse medverkar till attstärka människors identitet, trygghet och sociala situation.Det ger även trygghet i ett förändringsarbete. För en regionsom håller på att finna nya former har kulturen dessutomen kontaktskapande funktion gentemot andra områden,kulturer och nationer som är av betydelse. Mot dennabakgrund anser vi att en utveckling av kulturlivet iVästsverige bör ha en särskild prioritet.Kommunikationer av alla slag, utbildning, kunskap ochen rationell och effektiv administration kan sammanfattas ibegreppet infrastruktur. Även kulturlivet med alla dessyttringar har numera kommit att inordnas i infrastrukturen,åtminstone teoretiskt. Det är, enligt vår syn, naturligt att såsker men denna medvetenhet måste också få konkretauttryck i praktisk handling.Det finns många skäl för detta. Ett är att kulturområdetär en betydande arbetsmarknad. Det är ett stort antalmänniskor i som arbetar inom kultursektornfrån konstnärer till anställda inom musik- och bokhandel.Kulturområdet hör till tjänstesektorn, en sektor inomarbetsmarknaden som förväntas expandera . Änstörre framstår denna arbetsmarknad om vi till den läggerområden som har en nära anknytning till kulturlivet, fritid,turism och folkbildning. Det är dessutom så att huvuddelenav de pengar som omsätts inom kulturområdet sker påmarknadsmässiga villkor.Kulturområdet som arbetsmarknad har en särskildbetydelse i tider med stor arbetslöshet. Det beror på attinom kulturområdet finns många arbeten som kan ske inomarbetsmarknadspolitikens ram. Exempel på det är olikainsatser inom byggnadsvård, kulturmiljövård och liknande.Det har också visat sig att många handikappade kan finnalämpliga arbeten inom området. Museernas mångaanställda med lönebidrag är ett sådant exempel.Ett andra skäl för kulturlivets roll i infrastrukturen ärdess betydelse som lokaliseringsfaktor. Företag och mångaanställda väger in ett livaktigt kulturliv i de beslut som avgörvar företaget skall etablera sig eller var jag vill bo ocharbeta.Ett tredje skäl är att gränserna mellan vetenskap,forskning, kunskap, konstnärlig gestaltning och annankreativitet är flytande. Eftersom de flesta kulturyttringar är''gränsöverskridande'' i många bemärkelser medverkar de ide förändringsprocesser som sker.Med hänsyn till förändringsarbetet i väst är det därför avvikt att det västsvenska kulturlivet får goda förutsättningaratt utvecklas.Spräng gränserna -- öka samarbetet!Vi anser det synnerligen angeläget attkulturinstitutionerna och kulturlivet i övrigt deltar i ettökande samarbete i !Det är naturligt att just kulturen ligger steget före i denutvecklingen. Kulturlivet i vid mening medverkar till ensocial, känslomässig och intellektuell grund förförändringsarbete inom andra samhällsområden.Utöver den uppgiften medför ett närmare samarbeteinom kulturlivet andra fördelar. Ett större och mer varieratutbud för publiken är ett resultat, ett större arbetsfält förkonstnärer och kulturarbetare ett annat. Dessutom innebärett ökat samarbete ett bättre utnyttjande av de resurser somfinns.I finns ett etablerat och välfungerande område för samverkan, nämligen Musik i Väst.Erfarenheterna därifrån bör enligt vår mening stimuleraandra kulturområden till gemensamma tag.Några exempel på sådant tänkbart samarbete ärföljande:Ett mer omfattande samarbete mellan de västsvenskateaterinstitutionerna bör vara möjligt. Det leder till attvarje produktions kostnader kan fördelas på ett större antalföreställningar. Genom att utnyttja varje länsteaterssärskilda profil inom ett större område får publiken ett meromväxlande utbud att välja inom. Ett exempel på det ärÄlvsborgs länsteater som i huvudsak ger barn- ochungdomsteater. För att underlätta ett större samarbete börlänsteatrarnas prispolitik förändras så att de håller enhetligapriser i hela regionen.Amatörteaterorganisationen bör uppmärksammas iregionen. En satsning på amatörteater är en satsning påökad kreativitet. På samma sätt som idrottsrörelsenbehöver amatörteatern sina ledare. För att verksamheten ien region skall nå stabilitet är det av stor betydelse att detfinns några som arbetar med amatörteater på heltid.Arbetsuppgifterna bör vara av samordnande karaktär; ledagrupper, samordna behov, ordna utbildningar, sökasamverkan med andra kulturutövare m.m. Ett exempel påett amatörteatercentrum är i . Därfinns exempelvis tillgång till en grundläggande utrustningför ljus- och ljudteknik. Viss scenografi sparas för attåteranvändas i nya uppsättningar. I verkstaden finnsmöjlighet att bygga och måla dekorationer. Klädförrådetbyggs ut successivt och blir en stor tillgång för mångaamatörteatergrupper. Ett antal amatörteatercentra iregionen skulle förstärka amatörteaternsutvecklingsmöjligheter.Länsmuseerna producerar huvudsakligenutställningar som vänder sig till publiken i det egna länet.Den historia, de problem och de områden som speglas imånga av dessa utställningar är emellertid gemensamma förhela eller delar av regionen. De borde därför ha ett intresseför publiken långt utöver det egna länet.Dessutom är utställningsproduktion en kostsamverksamhet -- ett ökat samarbete skulle leda till ett bättreresursutnyttjande.Inom biblioteksområdet har länsbiblioteken bl.a.uppgiften att förmedla kunskaper och nya rön, rådgivningoch förmedlingsverksamhet. De har däremot inte någonuppgift som direkt vänder sig till allmänheten. Enansvarsfördelning och renodling av arbetsuppgifternamellan länsbiblioteken skulle sannolikt frigöra resurser förandra åtgärder inom litteraturområdet.Utöver dessa exempel finns säkerligen åtskilligaytterligare där en ökad samverkan i skullekunna vara till nytta och nöje både för publik, konstnäreroch andra kulturarbetare och ge utrymme för merkultur till samma kostnad i regionen.Eftersom befinner sig i en pågåendeförändringsprocess anser vi att särskilda projektmedel skallställas till förfogande för ett fördjupat samarbete inomkulturlivet i väst. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Konkreta förslagGöteborgs musikteater kommer att invigas i höst.Regeringen föreslår en ökning av teaterns anslag som idagsläget med hänsyn till statens finanser är väl avvägt. Närteatern funnit sin form i det nya finns skäl att pånytt överväga nivån på statens bidrag.Länsteatrarna i och håller på attbyggas upp. Siktet måste vara att dessa länsteatrar tillförsde grundbelopp som behövs för att nå upp till samma nivåsom jämförbara institutioner, dvs. 35 grundbelopp.Systemet med ansvarsmuseer är väl förankrat imuseivärlden. De ansvarsmuseer vi har finns alla iStockholm. På flera platser i landet finns museer som påbegränsade områden har samlingar, kunnande ochkompetens som erfordras för att just på detta område ta ettnationellt ansvar. Ett sådant exempel är iGöteborg vad beträffar formgivning och design.Riksdagen bör göra ett principuttalande om möjlighetenatt ge museiinstitutioner även utanför ettnationellt ansvar för vissa avgränsade områden.Vi föreslår att ett sådant ansvar läggs på museetför formgivning och design.Vi anser att det av såväl arbetsmarknadsmässiga somkulturpolitiska skäl är motiverat med ett betydligt högreanslag för kulturmiljövård än vad regeringen föreslår ibudgetpropositionen. I samtliga län i finnsåtskilliga förberedda projekt som kan startas med mycketkort varsel. Exempel på sådana är: Restaueringsarbeten iKarlsborgsområdet , bevarande avhällristningarna i , upprustning av Tylöns fyrplatsi samt bevarande- och restaureringsarbete vidRydal i . I hela finns också ettantal stenvalvsbroar av stort kulturhistoriskt värde som är iakut behov av upprustning.Produktionen av TV-program sker i mycket högutsträckning i . Fördelningen mellanhuvudstaden och landets regioner svarar inte alls motfolkmängden. Med hänsyn till den kraftsamling som pågåri ser vi det som naturligt att regionen får enbetydligt större del av mediets produktionsresurser än vadsom är fallet i dag.Svensk filmproduktion är även den i huvudsaklokaliserad till huvudstaden. Av samma skäl sombeträffande TV-produktionen bör statliga insatser göras föratt förbättra förutsättningarna för produktion av film iVästsverige. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kultur och regional utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda projektmedel förregionalt kultursamarbete i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av länsteatrarna iBohuslän och ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av högre anslag förkulturmiljövård,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att ge regionalaoch lokala museer ett nationellt ansvar inom vissa områden,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett regionalt ansvar för Röhsskamuseet i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om västsvensk filmproduktion,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad TV-produktion iVästsverige.