ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Kr219 · 1994-01-25 00:00:00 — Satsa på kulturenNedskärningarna i kulturen kan bli förödande. Självalivsnerven i ett samhälle är kulturlivet och utövandet av allakonstarter.Kulturen bygger broar, förenar människor och påverkarden skapande miljön i ett samhälle. Det gäller såväl tekniksom ekonomi. Bevarande och vård av byggnader medhistoriskt värde är ett annat område som bör få ökat stöd.Jag vill verka för att skapa nya förutsättningar för kulturoch mänsklig utveckling i vårt land.Av nämnda skäl begär jag att regeringen ökarsatsningen på all kulturell verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställesatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturen.
mot · GH02Kr220 · 1994-01-25 00:00:00 — Kravet på en bibliotekslag växer sig allt starkare.Vänsterpartiet har upprepade gånger lagt förslag ombibliotekslag. Skälen för en sådan lag är starkare nu ännågonsin. Lågkonjunkturen slår hårt mot alla delar avkultur och utbildning och kommunernas försämradeekonomi får till följd att folkbiblioteksverksamheten påmånga håll drabbas av kraftiga inskränkningar. Hoten omolika slags avgifter för boklån eller biblioteksbesökkvarstår. Detta gäller särskilt universitetsbibliotekensutlåning.I likhet med vad som gäller i de andra nordiska ländernaborde folkbibliotekens status och position i samhället ocksåvara en angelägenhet för riksdagen.Biblioteken ger alla fri tillgång till information, fakta,samhällsinformation och åsikter via tidningar, tidskrifteroch böcker. Folkbiblioteken är därför en förutsättning fören reellt fungerande demokrati och för yttrande- ochtryckfriheten. Ett aktuellt exempel är bibliotekensspridning av information i EU-frågan. Tack vare dennainformation kan medborgarna bilda sig en väl underbyggduppfattning i olika frågor och göra ett självständigt val.Tillsammans med forskningsbibliotek, museer och arkivbildar folkbiblioteken samhällets minne. Att ge alla tillgångtill vårt litterära arv blir allt viktigare för biblioteken nu närbokhandelns lagerhållning minskar. En bibliotekslag måstesäkra tillgången till kunskapsarvet såväl som nya medier ochsäkra samlingars fortbestånd och förnyelse i takt medsamhällets utveckling och förändring.Den samhälleliga undervisningen och den individuellaoch informella utbildningen och bildningen är omöjlig utanfolkbiblioteken. Från förskola till universitet spelarbiblioteken en avgörande roll.En bibliotekslag skall garantera fria fjärrlån, vilket är enförutsättning för att studier och forskning ska kunnabedrivas över hela landet. Fria fjärrlån ska också inbegripalån från universitetsbibliotek. För en decentraliseradhögskoleutbildning och för distansundervisning är dettasärskilt viktigt. De yngre högskolorna måste också kunna fåfri tillgång till forskningsinstitutens och universitetenslitteratur- och tidskriftsbestånd.Mångfald och variation i utbudet av litteratur är viktigt,särskilt i barn- och ungdomsåren, då grunden för ettlitteratur- och läsintresse läggs. Genom litteratur tränasläsförmågan och läsförståelsen. Lust för läsande ochläsvana skapas bl.a. genom att barnen tidigt får tillgång tillmånga olika slags böcker med varierat innehåll -- utanfolkbibliotekens utbud blir detta en omöjlighet för mångabarn och ungdomar.En bibliotekslag ska garantera fri och gratis tillgång tilllitteratur, information och service för alla åldrar på vårafolkbibliotek. En bibliotekslag ska vidare definiera deövergripande målen för folkbiblioteken och ange ramarnaför den kommunala biblioteksverksamheten utan attdetaljreglera den. Kommunerna ska som drivabiblioteken och utforma deras verksamhet efter lokalaförhållanden. Samarbetet med och via länsbibliotekenmåste också säkras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillbibliotekslag i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GH02Kr221 · 1994-01-25 00:00:00 — Antalet blåsorkestrar har drabbats av en drastisknedgång i . Främst har detta skett som en följd avmilitärmusikens avveckling. finns endast treprofessionella blåsorkestrar kvar i landet. Ansvaret för varoch en av dessa att svara för bl.a. statsceremoniell musikoch att vara bärare av en månghundraårigblåsmusiktradition är både viktigt och betungande.En av dessa orkestrar är GöteborgsMusiken, sombildades som Spårvägens musikkår. Dessbetydelse för både västra och , men även fört.ex. högvaktsmusiken i , är stor. Problemet harpå senare år varit att Spårvägar inte längre harråd att hålla sig med en egen orkester och att orkestern intefått del av det statliga anslaget för regionala orkestrar.Orkesterns betydelse och behov av säkrad finansiering harbelysts i såväl utredningom militärmusiken, som i den på regeringensuppdrag redovisade utvärderingen om den regionalamusikverksamheten, som utförts av synes mot bakgrund av det anförda vara ensjälvklarhet att GöteborgsMusiken, av det anslag som iårets budgetproposition avsatts till regionalmusikverksamhet, erhåller ett antal grundbelopp i enlighetmed de regler som gäller för andra regionala orkestrar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag ur det regionalamusikanslaget till GöteborgsMusiken.
mot · GH02Kr222 · 1994-01-25 00:00:00 — Var skall västmanlänningarna se teater ochvad kommer att bjudas? Blir det enbart bussresor tillStockholm och till en stadsteater i , därkommersiella syften tillåts styra repertoarvalet?Den egna regionteaterns framtid är oviss efter Västeråsstads begäran om utträde. I årets budgetpropositionföreslår regeringen en nedskärning på 10 miljoner i anslag,vilket kan komma att innebära upp till 150 föreställningarmindre nästa spelår.I och har man kunnat ta cykeln tillteatern, så också på många andra håll i länet. I varjekommun utanför finns en teaterförening, somansvarar för att föreställningar arrangeras både påkommunens ordinarie teaterscener och i mindre lokaler avmycket varierat slag. Den demokratiska rätten att hatillgång till bra teater oavsett var man bor är väl förankradoch präglar teaterföreningarnas verksamhet. Riksteaternmed sin uppgift att vara den turnerande nationalscenen tarsitt ansvar för att kvalitativt god teater ges i hela Sverige.Nu skorrar talet om allas rätt till kultur falskt.Regeringens budgetförslag är ett dråpslag. InomRiksteatern finns ett stort kunnande. Hög konstnärligkvalitet präglar teaterproduktionen, där möjlighet finns attfånga upp och utveckla nya, banbrytande och spännandeprojekt. Teaterfrämjande åtgärder i samarbete med bl.a.teaterföreningarna blir till ett ständigt pågåendeutvecklingsarbete, som inspirerar alla ideellt arbetandeentusiaster. Ett spännande nytänkande genomsyrar helaverksamheten med strävan att på bästa sätt möta en ny tidoch en ny publik.Att inte satsa på är en tydlig signal frånregeringen att inte värdera det framgångsrika arbete somutförs inom hela organisation. Ytterstanmärkningsvärt och olyckligt är också att man på detta sättföregriper den pågående teaterutredningens arbete.Att inte satsa på är att välja bortmångfalden. Unga Riks, som förvandlar gymnastiksalen tilldet magiska rummet där allt kan hända, Shikasta, denmångkulturella ensemblen med sin ofantliga rikedom avkonstnärlig erfarenhet från olika delar av världen, FinskaRiks, Tyst Teater, Spektakeltruppen, m.fl.Av denna mångfald har människor i hela Sverigemöjlighet att ta del. Därför behövs hela landets Riksteater! Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar tillföra ett anslag på 10miljoner kronor.
mot · GH02Kr224 · 1994-01-25 00:00:00 — Möjligheterna att på få in uppgifter omhandikapporganisationerna hindras av de principer somriksdagen lagt fast för /TV.Handikapporganisationerna borde få denna möjlighet föratt bl.a. nå personer med behov av information omhandikapprörelsens verksamhet, och inte minst hur mannår organisationerna per post och telefon.Det finns tydligen ett undantag som gällerhörselskadade, men i övrigt var det alltså principiellt förbudatt låta organisationer meddela sig via Text-TV.Det finns skäl att i sådana sammanhang värna den finafolkrörelsetradition som i övrigt präglar vårt landsuppbyggnad. Undantag för de fastlagda principerna bordevara möljligt, eftersom det inte ligger något kommersielltintresse bakom att få bekantgöra t.ex. vilkahandikapporganisationer som är verksamma i Sverige.Vi tycker att detta hinder står i bjärt kontrast till attbörsen redovisas och har svårt att förstå varförhandikapprörelsen inte skulle kunna släppas in.Vi tänker oss att handikapporganisationerna under engemensam rubrik på skulle kunna låta varjeförbund (som erhåller statsbidrag till verksamheten?) fånågra rader för att tala om huvudsaklig verksamhet ochtelefonnummer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa möjligheter förhandikapprörelsen att lämna kortfattad information omverksamheten och adress/telefonnummer i .
mot · GH02Kr226 · 1994-01-25 00:00:00 — Immigrant-Institutet har flyttat till ett nytt eget huspå 1 600 kvm yta (från tidigare 400 kvm), med utrymme förbibliotek, arkiv, utställnings- och konferenslokaler.Invigningen av huset planeras till maj 1994.Tack vare omfattande egen arbetsinsats har institutetlyckats förvärva fastigheten till ett mycket lågt pris i relationtill den yta som institutet nu disponerar över. Institutet harefter ett räntefritt lån från kommun och andra egnaintäkter fortfarande ett lån på att betala.Kostnaderna för de gamla lokalerna kommer dessutom attbelasta institutets budget med ytterligare pågrund av avtalstidens längd.Det anslag som regeringen föreslår för Immigrant-Institutet avser förhållandena i de gamla lokalerna.Institutet hade begärt en höjning av anslaget med 887 000kr.Institutet bedriver ett omfattandedokumentationsarbete, som bättre kan tas till vara tackvare de förbättrade arbetsmöjligheterna för institutetspersonal och för institutets besökare. För attdokumentationsarbetet skall komma allmänheten till delhar institutet i rad sökt ett stöd motsvarande 300 000kr. Detta belopp bör komma Immigrant-Institutet till delgenom en minskning av motsvarande belopp avanslagsposten B2, under elfte huvudtiteln. Med hänvisning till det anförda hemställsatt anslår utöver vad regeringen harföreslagit till Immigrant-Institutet i och att riksdagentill anslagsposten till disposition förutvecklingsverksamhet under anslaget B 2 Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. anvisar300 mindre än vad regeringen har föreslagit ellersåledes .
mot · GH02Kr227 · 1994-01-25 00:00:00 — Det behövs i vårt land en lag som gör kommunernaskyldiga att ge allmänheten tillgång till bra bibliotek ochavgiftsfria boklån.Enligt de rapporter som förelåg ska ett 70-talbibliotek läggas ner och ytterligare ett 80-tal ärnedläggningshotade i olika delar av landet. I länär inskränkningarna i biblioteksverksamheten omfattandeoch det gäller i flertalet kommuner.Att alla människor i hela landet har tillgång till bibliotekär ett nationellt intresse. Därför bör biblioteken ha sammalagliga skydd som skola och sjukvård. Det gäller särskilt nunär kommunerna får statsbidrag i form av en enda pottpengar att använda efter eget bestämmande i stället förspecialdestinerade bidrag.Genom en bibliotekslag bör främst fastställasatt detska finnas folkbibliotek av god kvalitet i varje kommun,att det skall finnas fackutbildad bibliotekspersonal i varjebibliotekssystem, samt att bokutlåningen ska varaavgiftsfri för låntagaren.Vi anser att förslag om en bibliotekslag börframläggas av regeringen efter erforderlig beredning.Behovet har ökat sedan föregående år då ytterligarenedskärningar i biblioteksverksamheten skett sedan dessoch planeras på flera håll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om enbibliotekslag.
mot · GH02Kr228 · 1994-01-25 00:00:00 — Inom kulturområdet finns många verksamheter där deoffentliga bidragen är av central betydelse förverksamheten. För de institutionella aktörerna finns enrådighet över och möjlighet till stabilitet och långsiktighet iplaneringen genom systemet med grundbelopp, somsäkerställer en överblickbar ekonomiskram.Många arbetar under samma förutsättningar sominstitutionerna vad gäller behovet av framförhållning iplaneringen, avtal om engagemang etc. Detta gällerexempelvis många av de symfoniorkestrar som finns inomSveriges . De hargeneralprogram etc. i samma omfattning sominstitutionerna. Andra kulturaktörer, exempelvisarrangerande musikföreningar eller inom teatersektorn,har motsvarande förhållanden.Svårigheten för dessa består till en del i att de erhållerbesked om det eventuella statliga stödet mycket sent iplaneringsförloppet. Under goda omständigheter kommerdet ungefär i anslutning och avser denspelsäsong som ligger närmast i tiden. Det är inte rimligt attdå starta och genomföra planeringen för den säsongen.En omläggning göres nu av den statliga budgetcykeln.Därmed bör det skapas förutsättningar för att inte enbartlämna besked om anslagsbelopp för det närmast liggandespelåret utan att också utveckla tekniker för att genomramar och bemyndiganden ge planeringsrådighet för fleraspelår.Kulturrådet bör därför ges i uppdrag att gåigenom och på lämpligt sätt redovisa en analys av ochförslag till åtgärder som leder till att den ovan redovisadeeffekten av sena besked elimineras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sättet för besked om stöd tillverksamma inom kulturområdet.
mot · GH02Kr229 · 1994-01-25 00:00:00 — Skyddet av historiska minnesmärken i lämnar endel övrigt att önska. Bristande medeltillgång för underhålli kombination med sur nederbörd och annan negativmiljöpåverkan utgör ett hot inte minst mot en del fästningari . har inte fästningarna någonförsvarspolitisk betydelse, däremot blir de mer och merattraktiva ur turistsynpunkt eller som nav i regionalakulturarrangemang.Riksantikvarieämbetet har i sammanhanget uttalat oroöver det gradvisa förfallet. Punktvisa förbättringar påbyggnadsverken är vällovliga och välkomna, men frågan ärom reparationerna håller jämna steg med den nötning somtiden svarar för.Från är det somhar det närmaste ansvaret för skydd av fästningarna.Huruvida detta innebär en reell påverkan på medelstillgånggår inte nu att förutspå. Förhoppningsvis kommer defästningar som väljs ut i ett nu pågående urval att bliprioriterade när det gäller satsningar på ökat underhåll.Enligt min mening bör det ökade intresset förkulturturism leda till att man avgiftsvägen får in merresurser till underhåll och till publika anordningar. Minbedömning är också att i av ökad integrering övernationsgränserna, blir landets egna minnesmärken broaröver till en historisk epok som för folken i varit nogså viktig, men också visar på knytning till den västerländskakulturkretsen i vid mening.Det vore, i sakens intresse, angeläget att Nordiska Rådetaktivt drev på för att genom initiativ visa att väldigt mångaav befästningarna i de nordiska staterna har samband medvarann, och att utnyttja den gemensamma historien ikulturpolitiska manifestationer.Inför kommande sekelskifte och den väntadeanslutningen till EU skulle en celebrering av svensk ochnorsk kulturhistoria, där minnesmärken av ovan angivenbetydelse bildade ram, utgöra en bild av det som varit ochsamtidigt bli en portal till en ny tid. Det kan manifesterasgenom att uttalar sig för ett kulturhistoriskt år,gemensamt för de nordiska staterna. En manifestation avdetta slag skulle få betydelse för besöksnäringen ochförhoppningsvis ge ökade ekonomiska resurser förunderhåll och förbättringar av historiska minnesmärken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''ett kulturhistoriskt år'' mednordiska förtecken.
mot · GH02Kr230 · 1994-01-25 00:00:00 — Kulturen har haft en stor funktion att fylla isamhället. I besvärliga tider som med bl.a. högarbetslöshet har kulturen en ännu större mission att fyllagenom att glädja och lyfta människor ur en tung vardag ochinspirera och ge framtidstro.Tyvärr brukar det vara så att i ''svåra'' tider så är detkulturbudgeten som granskas och hotas av neddragningar.Så sker nu: I årets budget har föreslagits fåen nedskärning med . Det betyder färreföreställningar och därmed ett mindre kulturutbud förmänniskor i glesbygd, just i de orter och områden som mestär drabbade av arbetslöshet. Detta är naturligtvisoacceptabelt. Det uttrycks också av människor som ärengagerade i teaterföreningar i orter landet över. Manprotesterar och menar att det är en felaktig prioritering avregeringen att dra medel från , som är deninstitution som har kontakt med hela landet. I storstäderfinns ett stort utbud men på många orter är det Riksteaternsom står för det enda teaterutbudet.Det är också rimligt att den utredning som behandlarRiksteatern får komma med sitt resultat innan förändringari budgeten görs. Vi anser därför att anslaget till Riksteaternskall höjas med utöver vad som föreslåsi budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökning av anslaget tillRiksteatern.
mot · GH02Kr232 · 1994-01-25 00:00:00 — pågår en folkmusiksatsning i Lövstabruk iUppland. , Musik i och Tierpskommun stöder tillsammans ett treårsprojekt som löper utvid /95. Ett av projektets syften är att detskall mynna ut i ett permanent Folkmusikinstitut.Behovet av ett folkmusikinstitut med geografiskanknytning till en levande tradition är påtagligt. Sverigesaknar en sådan fast institution.En statlig utredning om högre musikutbildning uttaladeredan 1976 att folkmusiken är en eftersatt genre. --efter det att utredningen presenterades --kan konstateras att endast en bråkdel av den målsättningsom beskrevs för folkmusiken blivit åtgärdad inommusikutbildning. Det medför självfallet konsekvenser förmusiklivet i dess helhet, inte minst för musikskolorna ochamatörmusicerandet och för kvalitetsnivån påspelmansmusiken.Det är nu viktigt med en fortsatt satsning ochstimulansåtgärder för spelmansleden och de nuvarandetraditionsbärarna. Den verksamhet som det nu pågåendefolkmusikkonsulentprojektet i Lövstabruk svarar för harhittills haft utomordentligt positiva effekter förspelmansmusicerandet. Miljön i Lövstabruk ger bredamusikaliska möjligheter. Cahmannorgeln i kyrkan är unikoch lockar organister också från andra länder.Herrgårdsmiljön representerar den högre ståndsmusikenoch nyckelharps- och fioltraditionen från ärlevande. Närheten till ger godamöjligheter för forskningsanknytning och Upplandsmuseetoch Bild- och folkminnesarkivet torde vara godasamverkanspartners.Det var i Norduppland och Lövstabruk somnyckelharpan fick sin blomstrande utveckling och det varockså här som nyckelharpspelaren medflera nådde internationell berömmelse.Det pågående folkmusikprojektet leds avriksspelmannen och hans hustru . Dehar hunnit med besök i skolor för att intressera eleverför folkmusik, de har anordnat barn- och ungdomskurseröver veckosluten samt etablerat kontakter med intresseraderunt om i landet. Planer finns också för ungdomsläger påsomrarna.Vi vill med det anförda peka på vikten av att ovanbeskrivna projekt verkligen utmynnar i att ettfolkmusikinstitut startas för att denna musikform skall få enmöjlighet att leva kvar och utvecklas i vårt land.Naturligtvis skulle ovan nämnda verksamhet ocksåbidraga till att utveckla Lövstabruk som turistort och flerjobb skapas i en verklig glesbygd.Kulturrådets medverkan i projektet beror naturligtvis påatt detta är ett nationellt intresse. Det är nu viktigt att finnaen modell för ett fortsatt statligt stöd för att kunnaförverkliga projektets ursprungsidé-- ett folkmusikinstitut i Lövstabruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av statligt stöd förbildande av ett folkmusikinstitut i Lövstabruk.
mot · GH02Kr233 · 1994-01-25 00:00:00 — utgör en unik resurs intebara för och den nordvästskånskaregionen utan faktiskt för hela . Mest känt äronekligen museet för den teaterverksamhet som påsomrarna bedrives på den vackra friluftsteatern menverksamheten består av betydligt mycket mer än detta.Museet är ett sammanhållet natur- och kulturhistorisktmuseum. Centrum utgörs av somstod färdig . Herrgården omges avparkanläggningar i både fransk och engelsk stil. Öster ochnorr om herrgården utbreder sig olika delar av det skånskakulturlandskapet -- slättbygd, risbygd, skogsbygd ochstadslandskap. Söderut finns en av landets sex botaniskaträdgårdar.Planerna för utveckling av verksamheten på Fredriksdalär ambitiösa. Museet med sin inriktning på det skånskanatur- och kulturlandskapet är på väg att bli en resurs förhela . Här ska publiken kunna möta landskap,byggnader, människor, växter och husdjur. Målet är att gemänniskorna en helhetsuppfattning om den skånska miljön.Man vill nå inte bara stadens och regionens invånare utanäven turisterna. För barnfamiljer är museet en oas föravkoppling och rekreation men ger också upplevelser ochkunskaper. Alldeles speciellt viktig är den verksamhet sombedrives för skol- och förskolebarn.Arbetet är inriktat på biologisk mångfald och handlarom att bevara äldre husdjursraser och växtmaterial. Tankenär att materialet ska bevaras i den region där det utvecklatsina speciella egenskaper. Av äldre lantraser finns såledesen egen besättning och det finns odlingar av äldreväxtmaterial av frukt, bär, grödor, prydnadsväxter och vildaväxter. På dessa områden finns ett samarbete med NordiskaGenbanken.Museet förmedlar kunskap via utställningar, landskap,skrifter och pedagogisk verksamhet. Man tillhandahållerockså växtmaterial och djur till allmänheten.I arbetet med biologisk mångfald spelar museet encentral roll. Det är en plats där ekologiska samband kanvisas upp. Där bevaras inte bara enstaka exemplar av arterutan ges också en möjlighet att visa det sammanhang somäldre växter och djur ingått i.Sedan några år tillbaka erhåller Fredriksdalsfriluftsmuseum två grundbelopp eftersom verksamheteninte bara har ett lokalt intresse utan också är intressant urett rikspolitiskt perspektiv. Fastän det pågår en fortlöpandeutveckling av verksamheten, t.ex. diskuteras nu enytterligare utveckling av kontakterna med forskningen, harbidraget förblivit oförändrat. Det behövs nu en höjning avdet statliga bidraget i syfte att understödja dennautveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade bidrag till Fredriksdalsfriluftsmuseum.
mot · GH02Kr234 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett nationellt glasmuseum i är länsmuseum för länoch rikets äldsta landsortsmuseum. ärinrymt i Museum och museet förfogar över en avvärldens största museiglassamlingar. Regionen som detmesta av glaset kommer ifrån är sydöstra , närmarebestämt det som kallas det småländska glasriket.Insamlandet av konstglas påbörjades . En mycket aktiv insamling och utställning av glasansågs naturlig med hänsyn till läget i glasriket. Glasbrukenhar alltsedan dess varit mycket välvilliga med gåvor ochdonationer, nytt och gammalt konstglas, verktyg, formaroch försäljningskataloger. --1975 växteglassamlingarna i en omfattning vida överlägsen de övrigasamlingarna på museet, och museet fick mer och mer namnom sig att vara ett specialmuseum för glas. ärSmålands museum främsta institution när detgäller att samla, vårda, visa, dokumentera och levandegöraglas i begreppets vida bemärkelse och betraktas ofta somriksinstitution och centralmuseum för det svenska glasetoch dess historia. Det är mycket angeläget att nya lokalertillskapas så att de stora glassamlingar som liggermagasinerade kan packas upp och visas, så att det svenskaglasets historia kan levandegöras.För är detta av särskild betydelse dåglasmuseet ger bygden en speciell prägel som i mångasammanhang utnyttjas som regional utvecklingsfaktor.Smålands museum med sina glassamlingar är ett nav iKronobergsregionens turistnäring som museetsverksamhet och utbud tillmäts stort värde av näringslivetsom lokaliserings- och rekryteringsfaktor.För glasets historia och dess framtid är det av största viktatt staten går in i en aktiv samverkan med Smålandsmuseum och påtar sig ett ansvar för att ett nationelltglasmuseum tillskapas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens medverkan vidtillskapandet av ett nationellt glasmuseum i Växjötillsammans med .