mot · GH02Ub86 · 1994-04-18 00:00:00 — Särskild uppmärksamhet bör ägnas denmycket alarmerande bristen på speciallärare, som riskeraratt äventyra en fullgod undervisning för bland annat dövaoch blinda barn.Förslag:Regeringen bör återkomma med förslag till riksdagenangående lärarutbildningen i enlighet med vad ovananförts.Elevers och föräldrars delaktighet och inflytande iskolanI sammanställningen över pågående utredningar nämnerregeringen kartläggningen av existerandesamverkansformer och arbetet för att överväga lämpligaåtgärder för att stärka elevers och föräldrars inflytande iskolan. Vi saknar däremot demokratifrågorna bland despeciella utvecklingsområden regeringen redovisar iutvecklingsplanen.Utvecklingen av delaktighet och inflytande i skolanmåste ges högsta prioritet. Vi har tidigare framhållit detabsurda i att eleverna på låg- och mellanstadiet mångagånger aktivt medverkar i planeringen av klassens arbetemedan tonåringarna på högstadiet och de ibland myndigaeleverna i gymnasieskolan ges ringa inflytande över sinutbildning.Nära samverkan med hemmet har också stor betydelseför barnens utveckling i skolan. Vi vill understryka viktenav att utvecklingssamtalen ges karaktären avplaneringssamtal, där elev och förälder aktivt har möjlighetatt påverka utbildningen och där föräldrarna görs delaktigai sina barns utbildning. Skolan är ofta van att möta föräldrarmed god skolbakgrund, medan metoderna för att samverkamed föräldrar som själva har negativa erfarenheter av sinegen skolgång är sämre utvecklade. Det är allvarligt motbakgrund av den betydelse föräldrars attityder tillskolarbetet har för barnens självtillit och trivsel i skolan.Kommunerna bör stimuleras att utveckla former för ettstarkt föräldraengagemang inom den allmänna skolan.Olika former för medinflytande för elever och föräldrarmåste prövas. Vi ser styrelser bestående av föräldrar ochelever och med beslutsrätt i väsentliga frågor som en formatt stärka demokratin i skolan och ansvaret förgrannskapsskolan. Skolorna bör också pröva möjligheternaatt genom olika former av enkäter till föräldrarna få framsignaler om vad de kan tänkas vara missnöjda med eller villutveckla i skolan. Lagtekniska hinder för att prövaföräldrakooperativt ansvar för skolor inom den kommunalagrundskolan bör undanröjas.Nära samverkan mellan hem och skola bidrar också tillatt knyta skolan närmare närsamhället. Här finns storamöjligheter för skolan att få del av närsamhällets resurser,där föreningar och enskilda i skolans närhet förstärkerskolan genom frivilliga insatser som t.ex. läxhjälp till barnoch ungdomar i behov av sådant stöd, liksom för skolan attbidra till utvecklingen av det sociala livet i närområdet.Skolan är vår viktigaste gemensamma insats för attförbereda barn och unga för deras vuxna liv. Den är ocksåvår viktigaste gemensamma insats för att berika deras livjust i barndomen och ungdomen. Därför är det viktigt attskolans arbete upplevs som meningsfullt, omväxlande ochutvecklande. Varje barn har rätt att känna glädje ochförväntan inför skolarbetet. En av skolans allra viktigasteuppgifter borde vara att bevara barns och ungas nyfikenhetoch intresse för att lära mer.Förslag:Utveckling av metoder för ökat elev-ochföräldrainflytande i skolan bör ges hög prioritet.Skolstart -- samverkan förskola--skolaRiksdagsbeslutet om möjlighet för sexåringar att börjaskolan har startat en spännande utveckling i både skola ochförskola. Erfarenheter från flera kommuner visar attförändringarna av verksamheten för sexåringarna inteenbart innebär att föra skolans metoder längre ner iåldrarna utan också att lägga ihop yrkeskompetenser tillbarnets bästa. Vi har i tidigare motioner understrukit viktenav att skolstart för sexåringar måste ske på sexåringarnasvillkor och utgå från mycket av förskolans pedagogik,omsorg och kultur. Förskola och skolbarnsomsorg har ocksåviktiga kunskaper att tillföra undervisningen av de äldrebarnen.En helhetssyn på barn och unga kräver gemensammamåldokument och nära samverkan mellan olikapersonalgrupper. Vi finner det därför beklagligt attregeringen valde att förändra direktiven tillLäroplanskommittén så att ett gemensamt måldokument förbarnomsorg och skola inte blev verklighet.Samma strikta och otidsenliga uppdelning mellanförskola och skola ger regeringen uttryck för i sin vilja attgöra en tydlig gränsdragning mellan skolans ochbarnomsorgens uppgifter. Risken är stor att dessa starkamarkeringar från regeringens sida verkar hämmande på detutvecklingsarbete som med stor entusiasm drivs i flerakommuner.Vi delar regeringens uppfattning att skolpliktensomfattning bör klargöras i anslutning till behandlingen avUtredningen om förlängd skolgång och sänktskolpliktsålder, men varnar sålunda för att regeringensstrikta åtskillnad mellan verksamheterna runt barnenmotverkar en helhetssyn på barn och unga. Nära samverkanmellan barnomsorg och skola har stor pedagogisk betydelseoch bidrar till att ge större föräldraengagemangoch stärka det sociala kittet i ett bostadsområde.Förslag:Regeringen bör aktivt verka för nära samverkan mellanskola och barnomsorg. Barnomsorgspersonalenskompetens bör tas till vara i skolarbetet.Utvärdering -- skolplanerDen socialdemokratiska regeringen slog 1989 fast attutvärderingen av skolan skall vara genomarbetad, koppladtill precisa måldokument och ge en bild av de samladeresurser som avdelas för skolan och av hur dessa används.Först om dessa mål uppfylls kan en verklig utvärdering avskolans resultat ske. Utvärdering är en viktig förutsättningför skolans utveckling och för kommunala beslut om t.ex.förändrad resursfördelning.Skolverket har i uppdrag att följa och utvärdera skolansverksamhet. Behovet av en sådan utvärdering har ökatsedan beslut om resursanvändning, organisation kommunerna. Den nationellauppföljningen och utvärderingen är en förutsättning för attgarantera att elever i olika delar av landet och elever medolika bakgrund och förutsättningar får en likvärdigutbildning.Riksdagens revisorer anser att den nuvaranderegeringen inte varit tillräckligt tydlig i att klargörakonsekvenserna av besluten på skolområdet. Skolverkethar inte heller uppmärksammat de väsentligt förändradeekonomiska betingelserna för skolan och konsekvensernaav det nya statsbidragssystemet i sin verksamhetsplanering.Revisorerna konstaterar att av dettotala antalet persondagar enligt Skolverketsverksamhetsplan avsatts för tillsynsverksamhet budgetåret1993/94. Tillsynen av fristående skolor, dvs. den granskningav den fristående skolan som enligt planer skallgöras verksamhet, utgör omkring hälftenav den totala tiden för tillsyn.Det minskade utrymmet för tillsyn av den allmännaskolan har påverkats av den kraftiga ökningen av antaletfristående skolor, som kräver omfattande insatser frånverkets sida vad avser såväl tillsyn som handläggning avansökningar. Detta har allvarligt minskat verkets utrymmeför tillsyn av den allmänna skolan.Enligt revisorerna bör tillsyn breddas ochrevisionsinsatserna vad gäller tillsynen av det offentligaskolväsendet öka. Förutom nuvarande tillsynsområden börarbetet inriktas mot frågor om likvärdig utbildning,kommunernas egen kontroll av sin skolverksamhet,användningen av statliga medel, skolhälsovård samt övrigaskolformer och utbildningar som står under statlig tillsyn.I utvecklingsplanen konstateras att hela 45 av landetskommuner saknar skolplan trots att de enligt skollagen harskyldighet att upprätta en sådan. Uppföljnings- ochutvärderingsverksamheten är en svag länk i mångakommuners styrning av skolan. Bara hälften avkommunerna avser att utvärdera sin skolplan, och mångakommuner anser att de inte har kompetens eller resurser förutvärdering av sin skolplan. Med hänsyn till den vikt sommåste tillmätas kommunernas arbete med skolplaner ochuppföljnings- och utvärderingsverksamheten på såväl lokalsom statlig nivå är uppgifterna alarmerande.Det är naturligt att kommunernas roll stärks när detgäller utvärdering och uppföljning av de friståendeskolorna.Kommunerna har vid sidan av de bästaförutsättningarna att klara den uppgiften. Kommunernasskyldighet att lämna ekonomiskt bidrag och göra en rättvisfördelning av resurserna talar för att de fristående skolornaskall åläggas att medverka i den uppföljning ochutvärdering som kommunerna bedriver.Det finns också starka skäl som talar för att de friståendeskolorna som får bidrag från kommunen skall ingå ikommunens skolplan.Förslag:Regeringen måste aktivt verka för en tillfredsställandeuppföljning och utvärdering av skolan på lokal och statlignivå, samt tillse att samtliga kommuner upprättar och följerupp skolplaner.Samstämmighet, nationella mål -- kommunernas resultati skolanVåren 1992 beslutade om ett samlatstatsbidrag till kommunerna . Detta innebar attsektorsbidraget till skolan försvann. Socialdemokraternabiföll detta förslag, men påpekade i partimotioner attinförande av mera generella statsbidragssystem kan leda tillnegativa effekter. Det pekades särskilt på att det är viktigtatt följa utvecklingen inom skolans område.I en partimotion påpekades också attriksdagen lägger fast mål för olika verksamheter i landet,som i huvudsak bedrivs i kommunerna. En del av dessa målär lagstadgade, andra inte. Då de specialdestineradebidragen tas bort och ersätts med ett samlat bidrag, är detav stor vikt att mål och kommunernas uppnåddaresultat överensstämmer. Det bör därför utvärderas,förslagsvis efter 2--, om denna samstämmighet haruppnåtts.Då vi nu ser kraftiga besparingar i kommunerna,administrativa och organisatoriska förändringar ocheffekter i skolan av detta, anser vi att det redan nu ärangeläget att utvärdera samstämmigheten mellan nationellamål och kommunernas resultat i skolan och vidta åtgärderutifrån resultatet av denna utvärdering. Detta bör bli enuppgift för den parlamentariska beredningen omstatsbidragen till kommunerna (Fi 1993:24).Förslag:Att den parlamentariska beredningen ges i uppdrag attutvärdera samstämmigheten mellan nationella mål ochkommunernas resultat på skolans område och vidtaåtgärder utifrån resultatet av denna utvärdering.Avskeda inte kommunanställdaDen borgerliga regeringen har gjortkraftiga besparingar på kommunerna. Man räknar nu ocksåmed att 37 000 anställda i kommuner och landsting mistersina anställningar . Detta har drabbat och kommer attdrabba skolan.Vi har i tidigare partimotioner pekat på devälfärdsförluster som samhället åsamkas då kommunaltanställda i vård, omsorg och utbildning kastas ut iarbetslöshet. De som blir arbetslösa får då sin försörjningvia ett arbetslöshetskonto, men får barn, sjukaoch gamla i kommunerna betala genom utebliven välfärd.Vårt förslag är att resurser från arbetsmarknadspolitikenställs till kommunernas förfogande så att kommunaltanställdas uppsägningstid förlängs. Målsättningen skall varaatt förhindra att 20 000 personer går ut i öppen arbetslösheti år och . På detta sätt kan försämringar även i skolanförhindras.Utveckling av gymnasieskolanDen reformerade gymnasieskolanVåren 1991 fattade beslut om reformering avgymnasieskolan utifrån förslagen i prop. 1990/91:85 Växamed kunskaper som förelades av densocialdemokratiska regeringen. att linjerna och specialkurserna i gymnasieskolanersätts av sexton nationella program samt dessutom avindividuella och specialutformade program. Införandet avden reformerade gymnasieskolan påbörjades /93 ochskall vara genomförd senast /96.Regeringen redovisar nu att inför nästa läsår kommerpraktiskt taget samtliga landets gymnasieelever att delta iden reformerade gymnasieskolan.Regeringen beskriver den nya gymnasieskolan i mycketpositiva ordalag. Detta är bra och klargörande, inte minstmot bakgrund av att såväl som Folkpartietmotsatte sig genomförandet av gymnasiereformen våren1991.Regeringsskiftet skapade också osäkerhet i landetskommuner om regeringens avsikt att fullfölja reformen ochett antal elever kom alldeles i onödan att få en mindretidsenlig utbildning.Regeringen framhåller nu några områden som bör följassärskilt.Med anledning av regeringens bedömning av behovet attfölja hur den nya gymnasieskolan svarar mot flickors ochpojkars val och arbetslivets behov finns det anledning attnämna att utbildningen inte bara skall syfta till att geförutsättning till vidare studier och motsvara arbetslivetsbehov. En viktig uppgift, som också var en av tankarnabakom reformeringen, är att ge bred medborgerligkompetens och därmed också förutsättningar fördeltagande i såväl samhällssom arbetsliv.Utvecklingen inom industri- ochnaturvetenskapsprogrammen är ett annat område som skallföljas. Behovet av utbildade inom dessa områden är stort,och en bred rekrytering av elever till dessa program ärnödvändig om den högre utbildningen skall kunna fåtillräckligt rekryteringsunderlag och täcka arbetslivetsbehov.Från olika håll har framförts synpunkter när det gäller deyrkesförberedande programmen. Synpunkterna har speglaten oro inför vissa elevers möjligheter att klara de teoretiskaämnena. Här gäller det att ge dessa ungdomar möjligheteratt ta sig in i gymnasiearbetet på ett stimulerande sätt. Detär angeläget att särskild uppmärksamhet ägnas åtmetodutveckling av undervisningen på deyrkesförberedande utbildningarna.I de fattade besluten om kursutformadgymnasieskola inger de starka inslagen av centralstyrningfarhågor. Det är angeläget att ungdomarna ges ett markantökat inflytande över sin skolsituation. Viktigt är attbegreppet valfrihet ges en reell innebörd.Att välja klokt kräver kvalificerat stöd. Syons roll blirdärför än viktigare i ett kursutformat gymnasium.Kommunernas ekonomi, liksom gymnasiernas storlek,spelar roll när det gäller att möjliggöra ett brett utbud avalternativa kurser vid de enskilda skolorna.Kursutformningen i sin nuvarande form minskar ocksålärares och elevers möjligheter att tillsammans planera ochgenomföra skolarbetet.Skolverket redovisar i Bilden av skolan 1993 atthuvuddelen av kommunerna erbjuder ett allsidigt urval avnationella program. Detta sker antingen i den egnakommunen eller i samverkan med andra. Man redovisarockså att alltfler kommuner startar egen gymnasieskola.Dessutom ökar antalet fristående gymnasieskolor, mångaav dessa med begränsat utbud och elevantal.En fråga som är naturlig att ställa sig i detta sammanhangär vad en mer kursutformad gymnasieskola kommer attinnebära för eleverna i praktiken. Stora gymnasieskolorkommer att ha underlag för ett något mera varierat utbud.Mindre och små skolor kommer av naturliga skäl att kunnaerbjuda ett mer begränsat utbud. Elevernas möjligheter attvälja kurser blir då begränsade. Den studiesociala miljön,tillgång till skolbibliotek, överbryggning mellan teoretiskaoch yrkesinriktade ämnen osv. behöver belysas.Det är viktigt att noga följa utvecklingen när det gällertillgången till ett allsidigt utbildningsutbud liksom enstimulerande studiemiljö när det gäller programvalet samtmöjligheter till eget val inom den kursutformade skolansram.Regeringen har beslutat tillsätta en parlamentariskkommitté för att följa utvecklingsarbetet i gymnasieskolan ienlighet med vårt förslag. Det är angeläget att berördafrågor följs upp av denna kommitté.Ändrad inriktningRegeringen har på några områden gått ifrån de principersom avsågs gälla för reformeringen av gymnasieskolan. Ettled i detta var införandet av den lärlingsutbildning däransvaret för yrkesutbildningen överförts från skolan somhuvudman till arbetsgivare.Från socialdemokratiskt håll motsatte vi oss dennamodell för lärlingsutbildning. Den tidigarelärlingsutbildningen liksom individuella program inriktademot yrkesutbildning enligt förslagen i Växa med kunskaperutgjorde ett fullgott alternativ.Det visar sig nu att den nya lärlingsutbildningen harmisslyckats.Enligt redovisning i Bilden av skolan finnsden nya lärlingsutbildningen, som genomfördes redan 1 juli1992, endast i ett fåtal större och mellanstora städer,däremot inte i storstäder, glesbygds- ellerlandsbygdskommuner.Förslag:Effekterna av denna minskande lärlingsutbildning måstebelysas för att ge möjligheter till nya ställningstaganden.EntreprenadEtt annat avsteg från de ursprungliga idéerna är beslutetatt lägga ut stora av gymnasieutbildningen på entreprenadtill privata intressen.Frågan har stor principiell betydelse och har inte belyststillräckligt före beslut. Dessutom saknas kravet pålärarbehörighet vid undervisning på entreprenad.Lärarbehörigheten är ett av de främsta kvalitetskraven somanges i skollagen och en av de viktigaste förutsättningarnaför att garantera en likvärdig utbildningskvalitet i landet.Lärarutbildningen utgörs inte bara av ämneskunskaper utanäven av metodiska och pedagogiska kunskaper. Detelevvårdande arbetet ställer stora krav på att lärarenhar utbildning även på detta område. Dessutom kan densträvan till ökad integration mellan teoretiska ochyrkesinriktade delar av gymnasieskolans undervisning sompågått och som förstärks ytterligare i den nyagymnasieskolans program komma att försvåras eller brytas.Förslag:Följderna av entreprenadförhållandena inom skolan bördärför noga följas under de närmaste åren.Vuxenutbildning 1970-talets vuxenutbildningsreform hade i hög graddemokrati och jämlikhet som utgångspunkt. handlarvuxenutbildning i stor utsträckning omkompetensutveckling.Vuxenutbildningen har en mycket stor roll både när detgäller en allmän höjning av medborgarkompetensen och föratt åstadkomma en generell kompetenshöjning avarbetskraften. Kompetensutveckling och olika former avvidareutbildning kommer också att ha en strategiskbetydelse för att säkra allas rätt till arbete i framtiden.I dagens arbetsmarknadsläge är det angeläget attvuxenutbildningen inte prioriteras ner. De signaler som denborgerliga regeringen givit om besparingar inomvuxenutbildningen får inte tas till intäkt för att denna intebehövs. Tyvärr har kommunerna gjort besparingar ikomvux, framför allt inom den gymnasialavuxenutbildningen. Detta är en utveckling som inte fårfortsätta. Tvärtom finns det anledning att betona vikten aven ökad satsning på vuxenutbildningen, både sominstrument för kompetenshöjning i arbetslivet och för attöka den tekniska utbildningen.I detta sammanhang är det också lämpligt att nämnavuxenutbildningens stora värde för ungdomar som avbrutitsin gymnasieutbildning. revisorer har i , resultat ochutveckling påtalat detta.När det gäller utvärdering harvuxenutbildningsfrågorna enligt vår mening ägnats för liteuppmärksamhet. Dessa frågor måste ges en större viktframöver.Förslag:Att vuxenutbildningen ägnas utökad uppmärksamhet iSkolverkets fortsatta utvärderingsarbete.Nationellt kompetenslyftBegreppet kompetensutveckling används merinriktat mot dem med lång akademisk erfarenhet än medbäring på de kortutbildades behov.Det är viktigt att kompetensutveckling i storutsträckning ger de många kortutbildade i vårt land ettordentligt kunskapslyft. För ungdomen ger den nyagymnasieskolan en nödvändig grundutbildning. De mångavuxna med kort utbildning måste ges motsvarandemöjligheter om inte utbildnings- och kunskapsklyftornaskall fördjupas. Det är inte minst angeläget för att förhindrautslagning av de kortutbildade från arbetsmarknaden.Olika gruppers behov av kompetensutvecklingDen svenska arbetskraften är bättre utbildad ännågonsin. Trots detta finns många med kort utbildning. 700000 människor har högst grundskoleutbildning.Kvinnor har ofta avstått från utbildning för att ta ansvarför familj och barn. De är i behov av kompletterandeutbildning, liksom många som finns i yrkesområden medsnabb kunskapsutveckling. Många behöver kompletterasina kunskaper för att söka sig in på nya arbetsområden.Invandrare behöver en god utbildning i svenska somfrämmande språk (SFI). Många invandrare har godayrkeskunskaper och måste beredas möjligheter att utnyttjadem i sitt nya hemland. Personalutbildning anpassad tillderas situation behövs.Möjligheten till utbildning av personal i småföretagmåste särskilt uppmärksammas, liksom småföretagarensjälv och hans/hennes behov av kompetensutveckling.De arbetslösa har självfallet ett mycket stort behov avlärande och studier. Utbildning måste därför genomsyra allaåtgärder riktade till denna grupp.Ökat kunnande och kompetensDet är svårt att förutse kompetensbehoven för denframtida arbetsmarknaden. Generellt ökade kunskaper ochkompetenshöjning är därför den viktigaste åtgärden i dag.Vuxenutbildning måste finnas i många former sompassar människors skilda erfarenheter och förutsättningar.Samhället har ett avgörande ansvar för att se till att dettablir tillgodosett.Den borgerliga regeringen har enligt vår mening i alltförliten utsträckning använt de beprövadeutbildningsanordnarna: komvux, folkhögskola ochstudieförbund.Enligt socialdemokratins mening krävs det en nymedvetenhet om vuxenutbildningens möjligheter och dessviktiga samhällsuppdrag. krävs det förnyelse avorganisation och verksamhet, inte minst pedagogiskutveckling, och mer stöd av forskning på området omvuxnas lärande och hur vuxna växer med kunskap.Socialdemokratin har i en annan motion i samband medpropositionen om utbildning och forskning (1993/94:177)föreslagit inrättandet av en speciell fond förkompetensutveckling.Förslag:För att svara upp mot de många anspråken påvuxenutbildning anser vi att det behövs ett ordentligtutredningsarbete på detta område. Vi föreslår att en nyvuxenutbildningsutredning tillsätts.DistansutbildningEtt mycket stort antal utbildningar på alla nivåer erbjudssom utbildning på distans. Statens skolor för vuxna iHärnösand och utgör ett viktigt komplementtill vuxenutbildning. De flesta högskolorerbjuder en stor del av sitt kursutbud som distansutbildning.Universiteten i och har ett särskilt ansvarför att utveckla dessa utbildningar.För många studieintresserade är distansutbildning detbästa utbildningsalternativet. Anledningarna till detta kanvara olika. Många människor bor i glesbygd, andra bor påplatser där högre utbildning saknas. Oavsett anledning såhar de det gemensamt att de var och en efter sina behov villhöja sin kompetens på olika områden. Detta kan de göra med hjälp av distansundervisning.Distansutbildning medger en betydande flexibilitet ibåde tid och rum och kan på detta sätt fånga upp gruppersom annars inte har möjlighet att tillägna sig utbildninginom olika områden.De nya möjligheter som genom medieteknikensutveckling har skapats för distansutbildning kommer att fåen mycket snabb spridning. Exempel på detta är denverksamhet som knyts till Teleskolan i och denvuxenutbildning i nya former som man i nuframgångsrikt genomför.Förslag:Regeringen bör stödja de olika projekt som startas föratt Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kartläggning avsegregationstendenser i och om insatser för enbibehållen likvärdig skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarelevernas undervisningi hemspråk och svenska som andraspråk,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av undervisningen iidrott och hälsa och slöjd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan skolan och detomgivande samhället,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om metoder för att sprida kunskaperom pedagogisk forskning och utvecklingsarbete,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av metoder för ökatelev- och föräldrainflytande,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan skola ochbarnomsorg,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning och utvärdering avskolan på lokal och statlig nivå samt kommunala skolplaner,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den parlamentariskaberedningen om statsbidrag till kommunerna ges i uppdragatt belysa statsbidragets utformning i förhållande tillsamstämmighet mellan nationella mål för skolan ochskolans verklighet,11.