mot · GH02So410 · 1994-01-25 00:00:00 — Vård i livets slutskede När en människa inte kan få medicinsk bot för sinsjukdom utan endast kan erbjudas symtombehandlingunder resten av sitt liv bör hänsyn tas till den enskildesönskemål om var och hur vården skall bedrivas. Det ärviktigt att framhålla människans värdighet ochokränkbarhet i livets olika skiften. Ett alternativ till dentraditionella sjukhusmiljön är hospiceverksamheten i bådeoffentlig och privat regi.Den medeltida betydelsen av ordet hospice är ''enviloplats för resenärer''. I grundades av döende. Den fick benämningenhospice. Det finns hospice över hela världen. Enpionjär i sammanhanget är 's Hospice iSydenham, som firade 25-årsjubileum år 1992.I startade den första hospiceverksamheten år1982 på i . erbjudersvårt sjuka, som bor inom upptagningsområdet, att få slutasina dagar i hemmet och i kretsen av anhöriga i en trygg ochinvand miljö. Patruller från sjukhuset erbjuder att ipatientens hem ge den vård och det stöd som i vanliga fallskulle ha krävt inläggning på sjukhus. Patienterna erbjudsockså nödvändig medicinsk hjälp. De patienter som ingår ihospiceverksamheten har en garanterad plats vidsjukhus/sjukhem.Ungefär med startade stiftelsenBräcke diakonigård ett liknande projekt. De kallarvårdformen helhetsvård. Vården där avser omsorg, vårdoch stöd när det gäller kroppsliga, psykiska, sociala ochandliga frågor.Hospiceverksamhet innebär att vården inriktas på attbehandla människan, den enskilda individen, mer änsjukdomen, vars symtom dock bekämpas.Hospiceverksamheten avser att skänka värdighet, frihetfrån ångest och smärta och därigenom förbättra kvalitetenpå det liv som återstår. Forskning, vetenskaplig utvärderingoch kvalitetskontroll är några av hospicens grundstenar.Förutom en värdig vårdform innebär hospice även attpatienten bereds möjlighet att vårdas i hemmet av anhörigaoch/eller att vara gäst på ett vårdhem för längre eller kortareperioder. Patienten får där all den symtombehandling somär möjlig och som behövs för en dräglig tillvaro. Parallelltmed denna får hon också hjälp med hela sin existens ochbearbetning av sin situation. Även de anhöriga får hjälpmed att bearbeta sina känslor. För dem upphör intekontakten med hospice förrän de själva vill.Efter att ursprungligen ha arbetat för omhändertagandetav patienter med obotlig cancer i slutstadiet harhospicerörelsen utvecklats i många riktningar. Det finnsspecialiserade hospice som är riktade till en särskildsjukdomsgrupp: neuron-sjukdomar, aids, cancer,respiratoriska sjukdomar, MS, kardiovaskulära sjukdomarosv. Det finns också integrerade hospice där man tar handom patienter i slutstadiet av varierande sjukdomar meddödlig utgång.Ur hospicerörelsen har den numera mångskiftandepalliativa (lindrande) vården vuxit fram. I och nusuccessivt också i har man börjat se till att patienteri slutstadiet av en dödlig sjukdom får vård i hemmet. Manbörjar utbilda palliativvårdsenheter som är knutna tillhospice eller primärvård. Hospice bereder en ''back up-service'' (respite care) för dem som förmår och vill vårda ihemmet. Det finns speciella sjuksköterskor och annanpersonal som är särskilt utbildade för denna uppgift.Hospiceverksamheten i kan utvidgas och bli ettalternativ och komplement till dagens sjukvård. Mångaönskar vårda den sjuke hemma men är förhindrade pågrund av vårdtyngden och/eller ekonomisk situation. Detfinns alltför många människor som när livets slutnärmar sig är ensamma med sin ångest och sin smärta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att den inriktningav vård och omsorg som kännetecknar hospice skall ingåsom en naturlig del i den reguljära hälso- och sjukvården,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggnad avhospiceverksamhet i offentlig och privat regi,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att på lämpligt sätt spridainformation till kommuner och landsting omhospiceverksamheten.