ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K34 · 1994-03-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:129 Försök i vissa kommuner där väljarna skall kunna avge särskild personröst Enligt överenskommelse mellan riksdagspartierna skallinslaget av personval öka i års allmännaval. I propositionen föreslås lagstiftning som skallmöjliggöra försöksverksamhet i några kommuner redan vid1994 års kommunalval.Inför regeringens beredning av ärendet hade trettonkommuner anmält intresse för att delta i försöken. Av dessahar sju kommuner utvalts.Enligt propositionen har regeringen vid urvalet bedömt''sådana aspekter som kommunernas geografiska placering,antalet röstberättigade, valdeltagande, fullmäktigessammansättning vid det senaste valet bl.a. i fråga ompartibilden och fördelningen mellan kvinnor och män samtsynpunkter från central och regional valadministration''.Detta ger förvisso intryck av en minutiöst noggrannurvalsprocess, dock utan att på något sätt i sak motiveravarför inte samtliga tretton kommuner som anmält intressekan komma i fråga.Sveriges huvudstad är en av de kommuner som -- underbred politisk enighet -- anmält intresse för att delta iförsöksverksamheten. Kommunstyrelsen anser Stockholmsstad mycket väl lämpad för den föreslagnaförsöksverksamheten. Staden rymmer många olikabefolkningsgrupper och har ett välorganiserat partiväsende.Samtidigt finns goda villkor för opinionsbildningen.Stockholms önskemål bör enligt min uppfattningtillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 1 § lagen om försök i vissakommuner där väljarna skall kunna avge en särskildpersonröst vid de allmänna valen ges följandelydelse:1 § Vid valet tillkommunfullmäktige i , , ,, , , ochÖvertorneå skall väljarna ges möjlighet att avge en särskildpersonröst. Vid valet på dessa orter skall utöver vad somsägs i vallagen (1972:620) gälla vad som anges i denna lag.
mot · GH02K35 · 1994-03-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:129 Försök i vissa kommuner där väljarna skall kunna avge särskild personröst I regeringens proposition om personval på försök i vissakommuner föreslås att , , ,, , och skallomfattas av försöket. Valet av just dessa kommunermotiveras av regeringen med ''kommunernas geografiskaplacering, antalet röstberättigade, valdeltagande,fullmäktiges sammansättning vid senaste valet bl.a. i frågaom partibilden och fördelningen mellan kvinnor och mänsamt synpunkter från central och regionalvaladministration''.Någon motivering till varför vissa av de kommuner somanmält intresse inte föreslagits som försökskommunerlämnas dock inte.Stockholms stad har till regeringen anmält sitt intresseatt delta i försöksverksamheten. Vi anser att Stockholmsstad är mycket väl lämpad för ett försök med personval.Stockholm har en till ytan förhållandevis liten areal medhög befolkningstäthet. Staden rymmer många olikabefolkningsgrupper och har ett välorganiserat partiväsende.Tidningar och ett växande antal etermedier garanterarmångfald och goda villkor för opinionsbildning. AttStockholm även är vårt lands politiska och administrativacentrum, ökar också förutsättningarna förriksdagsledamöter, beslutsfattare, administratörer ochforskare att följa valproceduren på ett fullgott sätt.Det bör också framhållas att regeringen i sitt förslag tillförsöksverksamhet inte har någon storstad med. I debattenhar det visserligen sagts att till följd av sitt geografiskaläge i utkanten av en storstad skulle kunna speglastorstadsförhållandena. För möjligheten att seriöst följa ochutvärdera ett personval i en storstad har detta emellertidknappast betydelse. Förutsättningarna att bedriva enpersonvalskampanj med lagförslagets krav om minst femprocent av partiets röstetal blir givetvis helt olika ikommuner med så skilda befolkningsmängder somStockholm och . En kandidat för ett parti i Stockholmsstad behöver givetvis mångdubbelt fler personröster för attbli vald än en kandidat för samma parti i en mindrekommun.För att försöksverksamheten ska bli meningsfull och gevägledning inför kommande definitiva beslut om personval,är det därför nödvändigt att utvidga kretsen avförsökskommuner med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga kretsen avförsökskommuner med .
mot · GH02K37 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området I propositionen föreslås en ny myndighetsorganisationpå radio och TV-området. Två nya myndigheter föreslåsersätta nuvarande , ,och Styrelsen för lokalradiotillstånd.Regeringen har sett den nya myndigheten som ensammanläggning av tidigare verksamhet. Tiden är nu inneför en mer decentraliserad myndighetsorganisation, ochriksdagen bör därför pröva en lokalisering till Sundsvall.De nya myndigheterna måste tillvinna sig ökad prestige isyfte att kunna påverka policy och regelverk för en framtidaradio- och TV-produktion i . Närhet och samspelmed producerande journalister, forskning och högre journalist/kommunikationsvetenskaplig utbildning imediestaden kommer att ge myndigheternadenna prestige.Vid en lokalisering till kommer de nyamyndigheterna att uppnå kostnadsbesparingar. Det handlarom lokalkostnader där jämförelser mellan lokalkostnader icentrala och visar skillnader. Dethandlar också om personalkostnadsskillnader, lägrepersonalomsättning, lägre sjukfrånvaro samteffektivitet/närhet. Utredningar om effekter av tidigareutlokaliseringar från till visar att manhar kunnat sänka sina kostnader vidSundsvallsbasering. Samordningsvinster kan vidare nåsexempelvis när det gäller utvecklat samarbete medMitthögskolans mediebibliotek, ochkommunikationsvetenskap samt bolagsbyrånsföretagsregister. Beslut i om utlokaliseringpåverkar inte statens budget negativt.Modern teknik ger ett effektivare myndighetsarbete. ISundsvall finns den moderna tekniken som behövs för attmyndigheten skall kunna fungera rationellt. De tekniskaframtidsmöjligheterna i kommer att förbättrakommunikationsmöjligheterna mellan granskande ochgranskare samt förbättra de internationella kontakterna.Vidare kan vi konstatera att två tidigare riksdagsbeslutslagit fast att decentraliseringsprövningar skall genomförasvid tillkomst av nya myndigheter och verk. Under desenaste åren har drabbats hårt avomlokaliseringar och avvecklingar inom bl.a. ,och . En etablering av de nyamyndigheterna Radio- och för Radio och TV till kantill viss del kompensera dessa omstruktureringar.Riksdagen bör pröva frågan om lokalisering avverksamheten till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attde nya myndigheterna bör lokaliseras till .
mot · GH02K38 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området I propositionen föreslås att en nymyndighetsorganisation på radio- och TV-området införsden . Två nya myndigheter ersätter de nuvarandemyndigheterna , ,och Styrelsen för lokalradiotillstånd. Denya myndigheterna benämns Radio- och för radio och TV.Radio- och TV-verksamheten är unik och det finns ingenannan verksamhet som har en sådan bred medborgerligbetydelse. Radio och ledningsform är därför avstörsta vikt, och den modell som regeringen har valt medenrådighetsverk och med ett särskilt insynsorgan är intetillräcklig. Jag anser att det ska vara en parlamentarisktsammansatt styrelse som ska leda det hela. Det finns klarafördelar med ett kollektivt beslutsorgan, och en sådan haräven en bättre medborgerlig förankring och en klarareansvarsställning än en med en chef som ensam högstabeslutfattare och ett fristående rådgivande och TV tilldelas enmängd tids- och arbetskrävande uppgifter. De frågornämnden kommer att ha att ta ställning till ställer stora kravpå kunskaper från skilda samhällsområden, och därföranser jag att en lekmannastyrelse med en så bredkompetens som möjligt bör utses. Styrelsen bör utökas medtre ledamöter, från föreslagna sex, till nio ledamöter plusordförande.När det gäller lokalisering av de nya myndigheterna såföreslår jag att dessa förläggs till Karlstad.En lokalisering utanför storstadsområdena ligger i linjemed de grundläggande tankarna bakom utlokalisering avstatliga myndigheter och statlig verksamhet. En förläggningav verksamheten till torde även innebärakostnadsbesparingar i jämförelse med det förslag somutredningen lagt fram. erbjuder vidare fördelar påen lång rad områden bl.a. ur rekryterings- ochverksamhetssynpunkt samt goda tele- ochdatakommunikationer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lekmannastyrelser i de nyastatliga myndigheterna på radio- och TV-området,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av myndigheternatill .
mot · GH02K39 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området I propositionen om ny myndighetsorganisation på radio-och TV-området föreslås att två nya myndigheter inrättasför att ersätta , ,och Styrelsen för lokalradiotillstånd. Jaghar inget att erinra mot förslagen om att skapa bättre ochsmidigare organisation vad gäller radio- och TV-området.Det har visat sig att den hittillsvarandeorganisationen inte haft den samlade bild och kompetenssom krävs i dagens mediesituation. Med den föreslagnaförändringen kan en mer slagkraftigmyndighetsorganisation att skilja på uppgifterna av att ihuvudsak vara ett tillståndsgivande organ och ettgranskande organ är bra. Sannolikt skulle, om man följtutredningens förslag, riskerna för en otydligansvarsfördelning mellan tillståndsgivning ochgranskningsärenden vara uppenbara. Detta vore olyckligtdå bl a tilltron till myndighetsutövningens opartiskhetkunde ifrågasättas.Utredningen föreslog att en sammanhållen centralförvaltningsmyndighet skulle inrättas med ansvar församtliga myndighetsuppgifter inom området radio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare föreslog utredningenatt denna myndighet skulle vara ett s.k. enrådighetsverk.Jag anser att Radio- och inte bör organiserassom ett enrådighetsverk. Skälen för detta är flera. Bl.a. börallmänhetens insyn garanteras. I den situation som är ,vad gäller tillståndsförfarande, vore det olyckligt omriksdagen fattade beslut som minskade medborgarnas insynoch möjligheter att ge synpunkter. Intresseorganisationer,exempelvis och bör ges insyn och inflytande för att gestörre legitimitet åt de beslut som fattas. Även experter iform av medieforskare, mediejurister etc. kunna ingå i denstyrelse som fattar besluten. Detta för att få största möjligaacceptans och medborgerliga förankring för myndighetenoch som garant för en bredare prövning och bas förmyndighetens beslut. Vidare blir, enligt min mening,ansvarsställningen med ett kollektivt beslutande organklarare än med enbart ett rådgivande organ. Fleraremissinstanser har tydligt uttalat samma mening.Detta förfarande skulle även stämma överens med deförslag som presenterats i SOU 1993:58 om effektivareledning i statliga myndigheter. Där konstateras bl.a. att föratt en myndighet skall ha en styrelse bör myndigheten harfått stor självständighet. Verksamhetens art och omfattninggör att regeringen inte kan följa den tillräckligt samt ''attstatsmakten inte närmare vill reglera verksamheten'' (SOU1993:58 s. 57). Dessa värden bör vara väl förenliga med deförslag som presenteras om en ny myndighet förtillståndsgivning inom radio- och TV-området och med denroll som statsmakten bör ha vid ansökan ochtillståndsgivning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Radio- och ledningoch organisation.
mot · GH02K41 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området Propositionen föreslår att en ny myndighet inrättas inommediaområdet. Den nuvarande organisationen medRadionämnden, , ochStyrelsen för lokalradiotillstånd skall ersättas med två nyamyndigheter, Radio- och för Radio och TV.Den föreslagna organisationsmodellen anser vi bör geökad effektivitet och rättssäkerhet. Det är till fördel atttillsynen och efterlevnaden av programregler utövas av enmyndighet, fristående från den som beslutar omsändningstillstånd.Radio- och TV-verksamheten har en bred medborgerligbetydelse och når in i varje svenskt hem. Myndigheternasledningsfunktioner bör bestå av styrelser med bred folkligförankring. bör varaparlamentariskt sammansatt och inte ett enrådighetsverkmed rådgivande expertis. kommeratt ha en mängd arbetskrävande uppgifter. Detta ställerstora krav på kunskaper inom olika samhällsområden.Även inom bör en styrelse med bredkompetens eftersträvas med inslag av parlamentariskt valdaledamöter. Naturligtvis bör en viss juridisk kompetensockså finnas i denna styrelse.Propositionen anger inte var någonstans i landet den nyamyndigheten skall placeras. Med dagens möjligheter tillkommunikation på dataområdet är det inte nödvändigt attplacera myndigheten i Stockholm.Jönköping är en av de orter som har ett såväl brettmedieutbud som juridisk kompetens, ochDomstolsverket, och bör därför ses som en mycket lämpligplaceringsort för den nya myndigheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om styrelsernas sammansättning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den nya myndigheten börplaceras i .
mot · GH02K42 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området I propositionen föreslås bildande av två nya myndigheterpå radio- och TV-området. Myndigheterna blir Radio- ochTV-verket samt och regeringen nu föreslår att två nya myndigheterbildas på radio- och TV-området borde det vara självklartatt regeringen undersöker möjligheterna att lokaliseramyndigheterna utanför huvudstadsregionen. Det har maninte gjort i det här fallet trots att starka skäl talar för enetablering av verksamheten till . Dessutom harriksdagen slagit fast att vid varje tillkomstav nya myndigheter skall lokalisering utanförhuvudstadsområdet prövas.Målet för den utredning som ligger till grund förpropositionen har varit att uppnå största möjligaeffektivitet, rättssäkerhet och flexibilitet i de nyamyndigheternas verksamhet. Det finns mycket godaförutsättningar att uppnå detta i Sundsvall.Följande skäl talar för en etablering i Sundsvall:KompetensI finns en bred och omfattande juridiskkompetens. Dessutom finns närheten tillJournalisthögskolan och den forskning påkommunikationsområdet som bedrivs inom ramen förKommunikationsvetenskapligt Centrum (KVC).I finns högt kvalificerad personal somarbetar med frekvensplanering bl.a. för TV, FM,lokalradio, närradio, reklamradio och lufor. Dessamänniskor blir nu arbetslösa i samband med attTelestyrelsens verksamhet flyttas från . Vid enetablering av de nya myndigheterna skulle man kunna ta tillvara denna resurs.Det bör också vara möjligt att utnyttja den kompetenssom finns vid för att byggaupp en effektiv hantering av registreringsfrågorna.EkonomiEn lokalisering till ger positiva effekter på denya myndighernas ekonomi. Både lokalkostnader ochpersonalkostnader blir betydligt billigare i Sundsvalljämfört med Stockholmsalternativet.I utredningar av effekterna av tidigare utlokaliseringartill har man konstaterat kostnadssänkningar påupp till i verksamheterna. Detta gäller bådeförsäkringsbolag och statliga verk. Det har också visat sigvara betydligt lättare att rekrytera och behålla kvalificeradperonal i än exempelvis i Stockholm.Dessutom kan samordningsvinster nås genom samarbetemed mediebibliotek, som äretablerat som ''European Documentation Center (EDC)''.Allt primärmaterial från EU som rör medieområdetkommer direkt dit.RegionalpolitikSysselsättningsläget i och är numycket svårt. Dessutom är det enda län ilandet som minskar sin befolkning.Statens arbetsgivaransvarVid flyttades verksamhet iSundsvall till andra orter. Huvuddelen av verksamhetenflyttades till . De anställda står nu i en mycketosäker situation. Genom att förlägga verksamheten vid detvå myndigheterna till så skulle man kunnautnyttja den mycket kvalificerade personal som till stordel saknar arbetsuppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att placera de nya myndigheternaRadio- och samt i .
mot · GH02K44 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området I proposition 1993/94:160 föreslår regeringen att en nymyndighetsorganisation på radio- och TV-området införsfrån . Två myndigheter ersätter de nuvarandemyndigheterna , ,och Styrelsen för lokalradiotillstånd. Denya myndigheterna skall benämnas Radio- och TV-verketresp. och propositionen framgår att den nya organisationenskall träda i kraft . Däremot sägs inget om var detvå nya myndigheterna skall vara förlagda. Enligt vårmening är det angeläget att redan nu fastställalokaliseringen för Radio- och för radio och TV.I den utredning som legat till grund för propositionenförutsätts att de nya myndigheterna skall ligga iStockholmsområdet. Vi delar den uppfattningen ochförordar av inomregionala skäl en lokalisering till Haninge.Här finns goda förutsättningar i form av ändamålsenligalokaler och kompetens inom kommunikationsområdet.Telia Mobitel AB och finns t.ex. iHaninge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av Radio- och samt och TV tillHaninge.
mot · GH02K45 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området Regeringen föreslår att en ny myndighetsorganisationinom radio- och televisionsområdet skall inrättas fr o m den1 . De nuvarande fyra myndigheternaRadionämnden, , ochStyrelsen för lokalradiotillstånd skall enligt förslagetersättas av två nya myndigheter, benämnda Radio- och resp. och vill i min motion ta upp frågan om lokalisering av denya myndigheterna, eftersom vare sig propositionen ellerden bakomliggande utredningen behandlat denna del avärendet.Riksdagen har i flera sammanhang fastslagit attmöjligheten av utlokalisering från huvudstaden skall prövasvid varje beslut om inrättande av en ny myndighet. Så synesinte ha skett i detta fall, möjligen beroende på tolkningenav begreppet ''ny'' i sammanhanget.Regeringen synes ha sett de två nya myndigheterna somen organisatorisk sammanslagning av tidigare myndigheter,varvid lokaliseringsfrågan ej skulle behöva prövas. Ettflertal remissinstanser har i sina yttranden över utredningenframfört annan åsikt och föreslagit att den nya myndighetenlämpligen bör utlokaliseras till Sundsvall.En lokalisering till skulle ha åtskilliga positivaföljdverkningar förutom den arbetsmarknadsmässigtpositiva effekten för en kommun som drabbats av ett flertalindragningar och flyttningar av bl a statlig verksamhetunder senare tid. Det finns berättigad anledning att räknamed direkta kostnadsbesparingar i form av lägre lokalhyroroch personalomkostnader p g a ökad stabilitet, ochväsentliga samordningsvinster kan uppnås genomsamarbete med med dess mediebibliotek och kommunikationsvetenskap.Sundsvall har en obestridlig status av teknisktframstående kommun, inte minst inom data- ochtelekommunikaionsområdet. De tekniskaframtidsutsikterna och planerna är imponerande, och tordemed säkerhet kunna komma att vara till stor fördel förmyndigheter av det slag det här är frågan om.Det finns enligt min mening mycket väl motiveradanledning för regeringan att pröva frågan om lokalisering avde föreslagna nya myndigheterna till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det lämpliga i en lokalisering avde föreslagna nya myndigheterna Radio- och för radio och TV till .
mot · GH02K47 · 1994-03-24 00:00:00 — hmed anledning av förs. 1993/94:TK2 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag om författningsändringar och riktlinjer för den statliga budgetprocessen En ändring av grundlagen föreslås, som inskränkerregeringens och makt att besluta över statensbudget. Detta förslag kan ses som en anpassning till EUsekonomiska och monetära union, EMU, därmedlemsstaternas statsbudgetar ska övervakas så att demöjliggör en gemensam valuta i EU. Redan i den nupågående andra fasen av EMU förbjuds medlemsländernaatt bedriva en egen finanspolitik som parerarkonjunkturväxlingar. Den monetaristiska teori som liggerbakom har visat sig leda till hög arbetslöshet.Enligt förslaget hindras regeringen, utom i extremanödlägen, från att lägga fram särpropositioner med''uppbrutna budgetförslag'' (sid 17). I när miljarderbyter ägare på nanosekunder ska regeringen veta vad sombehöver göras i förväg.I ska inte längre utskottens kompetens isakfrågor fälla avgörandet. De får yttra sig om sinföreslagna budgetram till finansutskottet utan att ha haftmöjlighet att pröva förslagen. Därefter låses de vid den ramfinans- utskottet beslutar. De har inte heller rätt att medanledning av någon motion gå utanför sin ram.Statsbudgeten kan ju endast vara en uppskattning avvilka utgifter och inkomster staten beräknas få. Under vissaår har inkomsterna ökat på grund av omständigheter sominte kunnat förutses. räknar vissa bedömare med attstatens lånebehov för innevarande budgetår kan bli 50miljarder mindre än väntat.Riksdagens utskott börjar nu följa upp budgetresultatet.Inom utrikesutskottets område fanns 9,5 miljarder kronorreserverade från /93. Det mesta ärintecknat, t ex när det gäller utlovade biståndspengar. Menstatsbudgeten för förra budgetåret upptog alltså enbart frånUUs område 9,5 miljarder mer än vad som i verklighetenbelastade den.Riksdagsutredningens förslag inskränker statsmakternasmöjligheter att prioritera full sysselsättning. Det bör avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå talmanskonferensens förslagom ändring av budgetprocessen.
mot · GH02K49 · 1994-03-24 00:00:00 — hmed anledning av förs. 1993/94:TK2 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag om författningsändringar och riktlinjer för den statliga budgetprocessen I sin skrivelse överlämnar talmanskonferensen förriksdagens bedömning och beslut Riksdagsutredningensförslag till författningsändringar och riktlinjer för denstatliga budgetprocessen.Det kan konstateras att utredningens förslag innebär engenomgripande förändring av medverkan ibudgetprocessen. Vi befarar nämligen att och deenskilda ledamöternas inflytande över budgetbehandlingenkommer att avsevärt minska genom den föreslagnarambeslutsmodellen.Det är viktigt att fackutskottet även framgent har enstark ställning och inte avskärmas från budgethanteringen.Det finns nämligen ingen grund för påståendet attfackutskotten skulle vara utgiftsdrivande. Av utredningenstidigare betänkande framgår att utgiftsförändringarnaunder perioden --uppgick till av de samlade utgifterna. Minoritetsregeringaroch en mycket aggressiv opposition till trotsuppträdde ansvarsfullt och utskottens behandlingbidrog inte till att utgiftsnivån ökade. Det finns således intefog för den mytbildning om de folkvaldas ekonomiskalättsinne som företrädesvis odlas i vissa ekonomkretsar.Mot denna bakgrund är det viktigt att fackutskottensställning närmare klarläggs. Deras roll i budgethanteringenfår inte blir illusorisk. Det är också viktigt att säkerställaoppositionens möjligheter att få gehör för sina förslag.Enligt vår mening kan därför utredningens förslag inte nuligga till grund för något beslut av . Dessa frågormåste bli föremål för ytterligare överväganden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslagen i talmanskonferensensskrivelse /94:TK2.