ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02A713 · 1994-01-25 00:00:00 — Många företag genomgår enomstrukturering. En sådan process är ofta smärtsam ochinnebär svåra ställningstaganden vad gäller uppsägningar.Om företaget har behov av att anställa ytterligarepersonal i ett senare skede, då konjunkturen blivit bättre,kan nuvarande lag om anställningsskydd utgöra ett hinder.Det kan framstå tydligt att det inte är rationellt att återtaalla tidigare anställda i den turordning de lämnat företaget.Det kan bero på kompetens, ålder och mycket annat somhänför sig till företagets omstrukturering. Det ligger oftareproduktivitetsskäl än personliga skäl bakom sådanaställningstaganden.Det skulle innebära en ökad flexibilitet påarbetsmarknaden om återanställningsreglerna inte gälldeför tidsbegränsade anställningar.Även den socialdemokratiska regeringen i Spanienarbetar allt mer med att öppna för tidsbegränsadeanställningar som en åtgärd att mildra arbetslöshetenskonsekvenser för enskilda och för den nationella ekonomin.Insikten om att den moderna arbetsmarknaden kommer attinnehålla många tidsbegränsade arbeten och projektgrundade på önskemål från den enskilde börjar vinnaalltmer terräng.Man kan också ifrågasätta om inte tolv månaders karensär en onödigt , sannolikt skulle kunnaräcka utan att några väsentliga trygghetsförluster ipraktiken skulle utlösas. Kanske vore det t.o.m. möjligt förarbetsmarknadens parter att kunna finna andra och bättretrygghetslösningar än karenstid för återanställning om lagengav utrymme för detta. Sannolikt skulle man också frånparternas sida kunna finna vissa möjligheter tilltidsbegränsade anställningar eller andra lösare former föratt kunna både trygga företagens högproduktiva gruppermed anställning i företaget, och kunna skapaarbeten och möjligheter att kvalificiera sig för framtidaanställning för grupper som ännu inte har samma starkaställning på arbetsmarknaden.Mot bakgrund av dessa resonemang och denarbetsmarknad vi har och sannolikt kommer att ha underrelativt , finns det anledning att överväga om inteåteranställningsreglerna i lagen om anställningsskydd skullegöras dispositiva så att möjlighet öppnas förarbetsmarknadsparterna att om situationen så kräver kunnaförhandla fram undantag från lagens huvudregel och skapaandra mer tillväxt- och produktionsfrämjande lösningar.En dispositiv lagstiftning där parterna kan göra uppborde kunna vara en politiskt framkomlig väg. Om deförslag till lösningar om generellt avskaffatåteranställningsskydd eller halverad karens skulle visa sigför svåra att genomföra skulle frågan därmed riskera att gåi stå och därmed skulle möjligheten till tillfredsställandelösningar även i enstaka fall blockeras. En dispositivlagstiftning borde i det läget vara ett för alla mer acceptabeltalternativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra återanställningsreglernai lagen om anställningsskydd dispositiva.
mot · GH02A716 · 1994-01-25 00:00:00 — De permitteringsregler som infördes har ipraktiken försämrat anställningstryggheten för mångaarbetstagare och skapat stora problem i mångaföretag.På grund av detta stelbenta regelverk blir mångaarbetstagare varslade och förlorar sina anställningar i ställetför att bli permitterade en kortare period.Friare permitteringsregler skulle kunna få mångapositiva följdverkningar. Först och främst därför att trycketpå arbetsgivaren att behöva göra definitiva friställningarlättar. är det så att långa varseltider i kombination medosäkerhet innebär att ingreppen kan blionödigt överdrivna.En annan aspekt är den sociala. Vid friställning drabbasmed definitiv verkan en grupp av de anställda. Andra sitterkvar i orubbat bo. Denna splittring av arbetskamrater kanuppfattas som orättvis.Alternativet permittering vid försämrad sysselsättninginnebär t.ex. allmän korttidsvecka eller periodvishelstängning av arbetsplatsen. En annan form är rullandepermittering där de anställda turas om att vara temporärtfriställda. Olika branscher skulle också kunna haverksamhetsanpassade system. kan rent absurdafriställningar bli följden av de turordningsregler som gäller.Trots att företagaren har arbete för en viss yrkeskategorimåste denna ingå i den krets som skall varslas föruppsägning.Gemensamt kännetecken vid permittering är attsamtliga berörda solidariskt delar konsekvenserna avarbetsbrist -- liksom hoppet om att sysselsättningsläget snartskall förbättras.Dessa aspekter har hitintills inte berörts av denarbetsrättsliga kommittén. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om närmare utredning omkonsekvenserna av en återgång till tidigare regler förpermittering.
mot · GH02A717 · 1994-01-25 00:00:00 — , som trädde i kraft , omfattarbl.a. ett arbetsrättsligt direktiv om överlåtelse av företag(77/187). Direktivet bygger på tanken att anställdas avtalvid ett överlåtet företag automatiskt skall övergå tillanställningar hos den nye innehavaren av företaget. I EES-propositionen antog regeringen ståndpunkten att svenskrätt uppfyller direktivets krav. accepteradesynsättet och några särskilda lagstiftningsåtgärder blevdärför inte aktuella.Ställningstagandet var felaktigt. På flera punkteruppfyller inte svensk rätt direktivets krav. Redan begreppetföretagsöverlåtelse har i svensk rätt en snävare innebörd äni direktivet. Vidare får en överlåtelse enligt direktivet inteutgöra grund för uppsägning hos vare sig överlåtaren ellerförvärvaren. I anställningsskyddslagen är överlåtelsendäremot skäl för arbetsgivaren att åberopa arbetsbrist ochvidta uppsägningar. Dessutom finns inte, som föreskrivs idirektivet, någon skyldighet för förvärvaren att överta deanställda med samma individuellt avtaladeanställningsvillkor som de hade hos överlåtaren. Inte hellerför kollektivt avtalade anställningsvillkor finns i svensk rättett absolut skydd på det sätt som fordras i direktivet.De 12 EG-staterna har alla funnit det nödvändigt attgöra olika förändringar i sitt regelsystem på grund avdirektivet. Även och har infört lagändringarmed anledning av direktivet. Enligt vår mening måstesjälvklart även vidta de åtgärder som är nödvändigaför att förverkliga den integration, som åsyftar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligarelagstiftning med anledning av direktiv /187/EEG somomfattas av .
mot · GH02A801 · 1994-01-25 00:00:00 — Kvinnodominerade yrken har lägre genomsnittslöner änmansdominerade vid i övrigt likartade förutsättningar. Ibefattningsstrukturen är männen systematisktöverrepresenterade i de högre befattningarna ochkvinnorna följaktligen i de lägre. Detta återspeglarkvinnornas sämre karriärutveckling.Löneskillnad och lönediskriminering beror i storomfattning på att den svenska arbetsmarknaden är mycketkönsuppdelad. Den är inte bara könsuppdelad efternäringsgrenar och sektorer, utan också av kvinnliga ochmanliga yrken. Kvinnorna är koncentrerade i ett fåtalyrken. Även när kvinnor och män återfinns i samma yrkenär det vanligt att de arbetar i olika befattningar och har olikaarbetsuppgifter.Orsakerna till individuella löneskillnader kan hänförastill dels skillnader i individuella egenskaper ocharbetsuppgifter, dels till övergripande makroekonomiskaoch institutionellt betingade faktorer. Till de senare hörbl.a. strukturella och konjunkturella förändringar sompåverkar efterfrågan på olika arbetskraftkategorier ochdärmed utvecklingen av de relativa lönerna.Kvinnors villkor i arbetslivet är inte heller desamma sommäns, eftersom traditionellt manliga värderingar ofta fårstyra arbetets organisation och arbetsvillkor liksomuppfattningen om hur olika arbeten skall värderas.När kvinnor och män har samma utbildning och i börjanockså samma arbetsuppgifter, sker en successiv, oftasvårfångad skiktning genom att män erbjuds uppgifter medstörre ansvar och utvecklingsmöjligheter.Den statliga utredningen om ''Löneskillnader ochlönediskriminering har inte tillräckligt behandlat destrukturella löneskillnaderna, dvs. att yrkesstruktur ochbefattningsstruktur genererar könsmässiga löneskillnader.Därför är det viktigt att fortsätta analysen av varför detföreligger skillnader mellan kvinnors och mäns yrkesval ochvarför kvinnodominerade yrken genomgående har lägrelöner än mansdominerade yrken.Jag anser därför att en expertutredning bör tillsättas meduppgift att utreda orsakerna till de strukturellalöneskillnaderna mellan kvinnor och män inom helaarbetsmarknaden samt föreslå åtgärder för att elimineradessa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en expertutredningmed uppgift att utreda orsakerna till de strukturellalöneskillnaderna mellan kvinnor och män inom helaarbetsmarknaden samt att föreslå åtgärder för att elimineradessa skillnader.
mot · GH02A802 · 1994-01-25 00:00:00 — Kvinnors förvärvsfrekvens i vårt land är bland de högstai världen. Detta är positivt, men innebär inte attjämställdhet inom arbetslivet uppnåtts. Tvärtom återstår ettstort jämställdhetsarbete.Enligt vår bedömning är det en jämställdhetsfrågaframför andra som måste prioriteras inomarbetsmarknadsområdet. Detta gäller löneskillnadermellan kvinnor och män.Den dåvarande regeringen tillsatte enutredning (dir. 1991:61) som antog namnetLöneskillnadsutredningen. Denna utredning fick ettmycket brett uppdrag att utreda löneskillnader ochlönediskriminering. Utredningen överlämnade sittbetänkande (SOU 1993:7) i januari 1993.Utredningen kom fram till att det finns löneskillnadersom inte går att förklara, löneskillnader som varierar . I dessa fall saknas definitivt saklig grundför skillnaderna. Utredningen diskuterar orsaker ochöverväger möjliga lösningar för att komma till rätta medproblemet med diskriminerande löneskillnader. Detta ärviktigt och bra.För det stora flertalet kvinnor är det ändå av störrebetydelse att komma till rätta med problemet med attkvinnodominerade yrken värderas lägre lönemässigt änmansdominerade. Majoriteten kvinnor är nämligenverksamma i låglöneyrkena inom vård och service. Enligtvår uppfattning är alla försök att komma till rätta med dettaproblem dömda att misslyckas om inte metoden medkönsneutral arbetsvärdering vinner gehör och allmäntillämpning.Frågan om arbetsvärdering fanns med som en del iLöneskillnadsutredningens uppdrag. Den behandlades somen mindre del i utredningens arbete. Direktiven öppnademöjlighet för att inom utredningens ram göra försök medatt låta experter genomföra arbetsvärdering av kvinno-respektive mansdominerade arbeten. Den utmätta tidengav dock inte utrymme för sådana försök.En särskild utredning bör nu få i uppdrag att arbetaenbart med könsneutral arbetsvärdering. Förhoppningsvisskall en sådan utredning lyckas med att redovisa hurmetoden med könsneutral arbetsvärdering kan användasför att uppvärdera de kvinnodominerade låglöneyrkenainom vård och service. Den kunskap utredningen kan bidramed bör kunna ligga till grund för löneförhandlingar.Utredningens uppdrag och resultat skall ses som ettviktigt bidrag till information, kunskap ochopinionsbildning till gagn för jämställdhetsarbetet påarbetsmarknadens område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omkönsneutral arbetsvärdering.
mot · GH02A803 · 1994-01-25 00:00:00 — Sexuella trakasserier vid universitet och högskolor Studerande vid universitet och högskolor omfattas inteav den nuvarande jämställdhetslagen.Det innebär bl a att förbudet mot sexuella trakasserierpå arbetsplatsen inte gäller för dem som studerar.Studenternas arbetsmiljö vid universiteten ochhögskolorna skiljer sig inte nämnvärt från det som gällerinom arbetslivet f ö. Det är därför svårt att se något bärandeskäl till varför inte jämställdhetslagen också skall gälla här.Att sexuella trakasserier i hög grad förekommer viduniversiteten har bekräftats av undersökningar som bl astudentkårerna vid universiteten i och Stockholmlåtit göra.När jämställdhetslagen senast reviderades 1992avvisades tanken på att låta lagen även omfatta dem somstuderar, med hänvisning till att det är en arbetsrättslag ochatt den därför inte borde ha annan omfattning än vad somgäller för övriga arbetsrättslagar.Genom vissa tillägg i högskolelagen och iarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter har visserligenpositionerna i någon mån flyttats fram men inte tillräckligtför att motsvara det förbud som finns i arbetsmiljölagen.Även om man kan ha viss förståelse för att det kan finnaslagtekniska problem med att låta jämställdhetslagen ha enannan omfattning än övriga arbetsrättslagar, väger det intetillräckligt starkt för att man skall avstå ifrån att förbjudasexuella trakasserier även vid våra högskolor.Då bör i så fall istället övervägas att införa ett sådantförbud i någon av de andra lagar som redan gäller för destuderande t ex arbetsmiljölagen eller högskolelagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanlagändring att förbudet om sexuella trakasserier påarbetsplatsen gäller även studerande vid universitet ochhögskolor.
mot · GH02A806 · 1994-01-25 00:00:00 — Sexuella trakasserier är ett dolt, men vanligt, problem påmånga arbetsplatser. Detta framgick mycket tydligt av denstora enkät som JämO genomförde sedan.Det är nödvändigt att ett förbud mot sexuellatrakasserier införs i jämställdhetslagen. Den reglering somfinns i och arbetsmiljölagen räcker inte för attkomma till rätta med problemet.Arbetsmiljölagen är mycket allmänt hållen. Vadbeträffar regler finns det inte, och kan inteheller förväntas, tillräckliga resurser hos polisoch åklagare för att prioritera dessa brott. Det var ettmisstag att inte, i samband med att den nyajämställdhetslagen antogs, genomförajämställdhetsutredningens förslag om förbud motovälkomna krav eller förslag om sexuellt tillmötesgåendeförenade med hot eller löften.Det misstaget bör korrigeras . Jämställdhetslagenföreslogs, då den var under utredning, inkludera ocksåutbildningsområdet. För att kunna beivra sexuellatrakasserier vid bl.a. högskolor och universitet bör lagenvidgas till utbildningsområdet.SkadeståndBestämmelsen i jämställdhetslagens 25 § andra stycketinnebär att ett skadestånd för diskriminering av mer än enperson skall bestämmas som om bara en av demdiskriminerats. Skadeståndet skall delas lika.Denna bestämmelse uppfyller sannolikt inte EG-rättenskrav på effektiva och avskräckande sanktioner. Regeln omatt skadeståndet skall bestämmas som om bara en blivitdiskriminerad bör därför tas bort. riskerar i annatfall att fällas för brott mot . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i jämställdhetslagen att förbud mot sexuellatrakasserier införs i lagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delat skadestånd till fler somdiskriminerats.
mot · GH02A811 · 1994-01-25 00:00:00 — Jämställdhetslagen som trädde i kraft siktartill att förbättra främst kvinnornas villkor i arbetslivet.Paragraferna 4--14 beskriver att det ska ske ett målinriktatarbete och reglerar olika aktiva åtgärder från arbetsgivarenssida för att uppnå detta.Arbetsgivare, som har minst 10 anställda, skall varje årupprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete som beskriverde åtgärder som är behövliga på arbetsplatsen och hur manavser att åtgärda dessa. Lagen ålägger arbetsgivaren attbl.a. redovisa hur man ska förbättra arbetsförhållanden attlämpa sig både för kvinnor och män och hur man genomlämpliga åtgärder främjar en jämn fördelning mellankvinnor och män i skilda typer av arbeten, vidare skallarbetsgivaren underlätta för både kvinnliga och manligaarbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap.De nedskärningar som gjorts i den offentliga sektorn hargjort att kvinnor blivit arbetslösa. Många arbetsgivare harförändrat tjänster från heltid till deltid vilket främst drabbatkvinnor. Det finns också ett antal fall där kvinnor som varitborta från arbetet p.g.a. föräldraledighet förlorat jobbet.Det är också vanligt att män, i rädsla för att bli åsidosattapå arbetsplatsen, inte har tagit ut någon föräldraledighet.Mycket tyder på att målen och intentionerna med lagen intekunnat uppfyllas.Vi anser därför att det behövs en uppföljning ochutvärdering av om, och hur, arbetsgivare har följt lagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppföljning och utvärderingav jämställdhetslagen.
mot · GH02A812 · 1994-01-25 00:00:00 — fick samtliga länsstyrelser i ettregeringsuppdrag att kartlägga kvinnans ställning påarbetsmarknaden och i utbildningssystemet och att därefterredovisa ett samlat program för att stärka kvinnans ställningi arbetslivet och mannens ställning i familjen. Detta varstartskottet för jämställdhetsarbetet i liksom ialla andra län.I har jämställdhetsarbetet varit ihållande ochframgångsrikt. I länet finns en framsynt länsstyrelse som harställt sig i spetsen för jämställdhetsarbetet. Det finns enbrett förankrad länsarbetsgrupp som mycket noga följerjämställdhetsarbetet och man arbetar efter enhandlingsplan. avsätts en del av deregionalpolitiska projektmedlen tilljämställdhetssatsningar. Vidare anordnar länsstyrelsentemadagar samt andra arrangemang omjämställdhetsfrågor. delas priser ut till dem somkämpar för jämställdhet, bl.a. utses mestjämställda arbetsplats. I finns ocksåJämställdhetscentrum vid ochKvinnosyn, den första nyhetstidningen med kvinnoprofil.Värmland är bra på att arbeta med jämställdhet menerfarenheterna av arbetet visar också att det återstår mycketatt göra, innan vi når ett jämställt samhälle. Arbetetbehöver därför fortgå och utvecklas. Det är mycket viktigtatt höja statusen på jämställdhetsarbetet. Som en del i detstatushöjande arbetet anser vi att länsstyrelserna ska ha encentral roll. finns det utsedda experter inomlänsstyrelserna, t.ex. på kommunikations- ochutbildningsområdena. Men inga jämställdhetsexperter. Vianser att sådana ska utses inom varje länsstyrelse. Vidareanser vi att riktade regeringsuppdrag till länsstyrelserna ärett sätt att ge legitimitet och status i jämställdhetsarbetet.Krafttag måste göras för att utjämna de storalöneskillnader som finns mellan könen. Dessalöneskillnader beror till mycket stor del på den orättvisaarbetsvärdering som förekommer i samhället. Men även dåkvinnor och män har precis samma utbildning och yrke fårmännen som regel mer betalt. Vi anser att ett lämpligt ämneför ett regeringsuppdrag till länsstyrelserna är just arbetetmed att minska löneskillnaderna. bör fåi uppdrag att kartlägga löneskillnaderna i respektive län ochutifrån denna kartläggning föreslå åtgärder.En förutsättning för att utveckla jämställdhetsarbetet äratt det finns könsuppdelad statistik som i klartext visar hurförhållandet är mellan könen. Utan fakta är det många sominte tar jämställdhetsfrågorna på allvar och därför bör allstatistik alltid redovisas könsuppdelad.Jämställdhet är en viktig fråga. Jämställdhet kommerinte av sig själv utan man måste genom olika åtgärder aktivtflytta fram positionerna. Arbetet måste fortgåoch utvecklas för att nå ett jämställt samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling avjämställdhetsarbetet.
mot · GH02A814 · 1994-01-25 00:00:00 — att antar motionens förslag till lag omändring i jämställdhetslagen (1991:433) i enlighet medbilaga 3,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Arbetsmiljöfonden börbedriva försöksverksamhet med arbetsvärderingsprojekt,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta ett utvecklingscentrumför kvinnligt företagande vid varje länsstyrelse,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge ettsamordningsansvar för utvecklingscentrum för kvinnligtföretagande.
mot · GH02A815 · 1994-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna för rättshjälpvid bodelning,1055. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bibehållet samband mellankyrka och stat,1156. att beslutar att ändra kyrkolagensbestämmelser om valperioder för kyrkliga val till fyraår.11
mot · GH02A816 · 1994-01-25 00:00:00 — Det ärnu dags att se över dess funktion och organisation. ärrådet knutet till SIDA. har det svenska biståndetalltmer delats upp på olika myndigheter och organ. Detomfattar nu också demokrati och mänskliga rättigheter.KIB:s styrka i form av organisatorisk kunskap ocherfarenheter från politiska, religiösa och ideellakvinnoorganisationer att föra kvinnors talan är viktig ochbör ges en större tyngd i beredningsprocessen av biståndet.KIB har också breda kontaktytor och nätverk medkvinnoorganisationer i hela världen. De organisationer somingår i KIB har också egen erfarenhet av biståndsprojekt.KIB:s målsättning är att med sin unika kompetenspåverka genderperspektivet i hela det svenska biståndet,bilda opinion, sprida information, överföra kunskap omkvinnors roll och ansvar i det globala utvecklingsarbetet.Det bör övervägas om KIB bör få en mer friståendeställning och inte knyts enbart till SIDA. En mer friståendeorganisation kan också verka gentemot andra biståndsorgani . Vi föreslår därför att KIB ges i uppdrag attutarbeta en modell för en sådan organisation och utformaen rapport om hur genderperspektivet inom olika områdenbäst tillgodoses. Vi beräknar kostnaderna för dennautredning och viss verksamhet till 500 000 kr.Mer pengar till de politiska kvinnoorganisationernaCivildepartementet föreslår i budgetpropositionen att depolitiska kvinnoorganisationernas betydelse förjämställdheten skall utredas. Vi anser att en sådanutredning är obehövlig och föreslår i stället ökade medel tillkvinnoorganisationerna. Vi uppskattar kostnaderna för ensådan utredning till . Merparten av dessamedel bör gå till kvinnoorganisationerna för kontaktarbetebland flyktingkvinnor i och opinionsbildning ommänskliga rättigheter för kvinnor i krig.Dessutom bör av detta belopp avsättasför att uppmuntra företagen att skriva mer begripligaårsredovisningar. , , bör få i uppdrag att utarbeta metoder för attuppmuntra mer lättlästa årsredovisningar och att -- om detbedöms som en framkomlig väg -- inbjuda till pristävling ombästa redovisning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till förjämställdhetsstatistik anvisar utöver vad regeringen föreslagit. Anslagspost D8,12. att till anvisar1000000 kr utöver vad regeringen föreslagit för inköp avstatistik och undersökningar på jämställdhetsområdet.Anslagspost G 1,3. att till Nordiska Dokumentationscentralenför masskommunikationsforskning (NORDICOM) viduniversitetet i anvisar utöver vad regeringen föreslagit för statistik ochutredningar om jämställdhetsaspekter inommassmedieområdet. Anslagspost C 21,24. att till utöver vad regeringen föreslagit för uppsökandearbete företrädesvis bland arbetslösa ungdomar.Anslagspost E 2,35. att till i Sverigeanvisar utöver vad regeringen föreslagit för informations-och studieverksamhet samt förstärkning av kansliet.Anslagspost E 5,36. att till anvisar 500 000 kr.Anslagspost C 2, 47. att till de politiska kvinnoorganisationernaanvisar utöver vad regeringen föreslagit.