mot · GH02U406 · 1994-01-25 00:00:00 — Internationella styrkor för att förhindra krigsutbrott Det slut har inte inneburit att antalet lokalaväpnade konflikter mellan olika stater har minskat på någotpåtagligt sätt. Tvärtom har i vissa delar av världen gamlakonflikter som tidigare neutraliserats genom spelet mellanstormaktsblocken nu åter blivit aktuella och i flera fall letttill öppna krig. Som fallet med angrepp på ochockupation och annektering av visar kan ocksåandra stater än de egentliga stormakterna i den nyainternationella situationen uppträda aggressivt mot sinagrannar.Det är därför angeläget att olika metoder övervägs föratt förhindra lokala angreppskrig och andra typer avväpnade konflikter mellan stater. Det internationellasamfundet behöver ett större register av motåtgärder somkan sättas in mot olika typer av aggression. Genom FN-insatserna i det f.d. har också en utveckling avFN:s traditionella fredsbevarande insatser skett.Ett uppslag som förefaller värt att pröva mycket seriöstär att konstruera internationella avskräcknings- eller''snubbeltrådsstyrkor'', som snabbt kan placeras mellan densom hotas och den potentielle angriparen. Utplacering aven sådan styrka skulle knytas till en betydligt större ochstarkare styrka som automatiskt eller näst intill automatisktskulle sättas in om aggressionen ändå genomförs och''snubbeltrådsstyrkan'' attackeras. Sådana styrkor skulleagera i FN:s regi men kan mycket väl sättas upp av enskildastater, även av , som förklarar sig beredda att i vissatyper av krislägen snabbt ställa enheter till FN:s eller ESK:sförfogande.Denna typ av styrka skulle skilja sig från FN:straditionella fredsbevarande styrkor, vilkas militäramotståndskraft vanligen är så låg att de brukar dras tillbakaom krigshotet ökar. En avskräckningsstyrka av här skisseratslag skulle däremot vara en form av elitförband med upgiftatt stanna kvar och fördröja ett anfall i väntan på att detantingen slås tillbaka av den större styrkan eller attangriparen själv retirerar.Man kan också tänka sig att denna typ av förband skullekunna användas för andra uppgifter än de rent preventiva.Gunnar Jervas vid FOA har i (1.92) gettexempel på sådana uppgifter:1) Skydd för flyktingströmmar t.ex. till följd avinbördeskrig 2) Bistånd till humanitära hjälpinsatser som aktivthindras av någon krigförande part 3) Att ta kontroll över ett territorium för att stoppapågående krigshandlingar 4) Terroristbekämpning, t.ex. vid ett omfattandegisslandramaI viss utsträckning har sådana uppgifter redanaktualiserats, t.ex. i Bosnien och norra kan givetvis också tänka sig att en styrka av dettaslag kan användas i det nationella försvaret, t.ex. för attavvärja begränsade framstötar utifrån, gränskränkningaretc. Styrkans elitkaraktär och det därav följande kravet påmodernast möjliga beväpning gör att den också kan få enviktig roll för att pröva ny utrustning och nya sätt attuppträda som kan få betydelse för utvecklingen av försvareti övrigt.Ur ett svenskt perspektiv kan man konstatera att enmindre lättrörlig styrka med stor eldkraft kan fylla en viktigfunktion också för vårt eget militära försvar. Skall en sådanstyrka kunna fungera också internationellt, krävstransportkapacitet. Det förefaller rimligt att de stater som iFN:s säkerhetsråd kan tänkas ge klartecken för att en sådanstyrka sätts in för att genomföra ett internationellt uppdragockså ser till att sådan transportkapacitet tillförs. Man kanockså tänka sig att hela systemet med avskräckningsstyrkorfrån olika länder finansieras gemensamt av FN:s (ellerkanske ESK:s) medlemmar.Den svenska värnpliktslagen medger inte att svenskavärnpliktiga kommenderas att medverka i operationerutomlands. Svenskt deltagande i ett eventuellt system medFN- eller ESK-styrkor av detta slag måste därför lösas påannat sätt än med värnpliktig personal. Problemet kan dockinte vara alltför svårlöst.Det är enligt min mening önskvärt att möjligheten attupprätta avskräcknings- eller ''snubbeltrådsstyrkor'' av detslag som här skisserats noga övervägs både i internationellasammanhang, främst FN och ESK, samt inom ramen försvenska analyser av vad den internationella säkerhetenkräver efter det slut. Skulle upprättande avstyrkor av detta slag aktualiseras inom FN eller ESK börSverige förklara sig berett att medverka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskräckningsstyrkor i FN:s ellerESK:s regi.