mot · GI02Jo10 · 1994-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen Det svenska lantbruket är inte långsiktigt hållbart.Specialisering med stora spannmålsgårdar på slätten ochanimaliegårdar i skogs- och mellanbygder har allt meromöjliggjort ett lantbruk med naturliga kretslopp. Jordbrukethar blivit allt mer beroende av ändliga resurser som fossilabränslen både för transporter och tillverkning avkonstgödsel. Även fosfor i gödselmedel är en sådan ändligresurs.Konstgödsel och bekämpningsmedel medförmiljöproblem. I den intensiva animalieproduktionen innebäräven gödselhanteringen problem, vilket resulterat i krav pågödselvårdsanläggningar och föreskrifter vid spridning.Spridningsarealen är ofta för liten. Det läcker kväve till sjöar,vattendrag och hav.Insikten, att det svenska lantbruket måste ändra inriktning,håller på att slå igenom. De ekologiska odlarna ses medrespekt av de konventionella och intresset för att lägga ombåde spannmålsodling och djurhållning till ekologiskametoder finns på många håll. En bidragande orsak till dettaär naturligtvis det allt ökande konsumentintresset och denökande efterfrågan på KRAV-odlade produkter av alla slag.Nu måste vi politiker ge rätta signaler, stöd och hjälp för attfå fart på denna så nödvändiga utveckling.Svårigheterna vid en omläggning från konventionellodling till ekologisk skall dock inte underskattas. De olikabrukningsmetoderna kräver helt olika tänkesätt ochkunnande. Riskerna att något skall gå snett är större i detekologiska lantbruket än i det konventionella.Förutsättningar för att klara en övergång är tillgängligrådgivning och utbildning. En annan förutsättning ärekonomisk ersättning . Det är intebara en riktig signal för utvecklingen, det är ofta enförutsättning för att man skall klara omställningen tillekologiskt lantbruk.Många är i alla fall överens om, att måste få ettlantbruk som är långsiktigt uthålligt. Därför är riksdagensmål, att av åkerarealen skall vara ekologiskt odlad år2000 ett bra delmål. Det innebär, att i snitt 50 000 ha åkerskall ställas . Det är viktigt ur många aspekter att nufå igång denna utveckling. Handeln efterfrågar mer KRAV-odlade produkter än vad som produceras i . Därförsker en import . Ska det svenska jordbruket kunna varamed i konkurrensen måste en omställning komma igångsnabbt, vilket naturligtvis även är till gagn för miljön.Även i förädlingsledet är intresset stort. Beträffandeekologisk mjölk finns intresse från många mjölkbönder attlägga om till ekologisk mjölkproduktion, men här saknastillgång på KRAV-odlad fodersäd. Enligt kraven för eko-mjölk skall hälften av djurens foder produceras på gården. Iskogs- och mellanbygderna, både i södra och norra ,odlas ofta bara grönfodret medan foderspannmålet köpsutifrån, ofta från slättens specialiserade spannmålsgårdar.Förutsättningen för att mjölkproducenter skall kunna läggaom till ekologisk produktion och tillhandahålla detkonsumenten vill ha, i detta fall eko-mjölk, är alltså att vipolitiker ser till att göra det ekonomiskt möjligt förspannmålsbönder att lägga om delar av sin areal för attproducera KRAV-odlat foderspannmål. Kravet för att få stödtill detta kan inte vara, vilket föreslås i propositionen, att helaspannmålsgården skall ställas om till ekologisk odlingomedelbart.I den socialdemokratiska propositionen talas mycket omen återgång till jordbrukspolitiska beslut. Detbeslutet motsatte sig . Att det storaspannmålsöverskottet skulle bort ansåg vi riktigt, men viville minska detta genom att minska intensiteten i odlingen.Enligt vår mening fanns då och finns nu två vägar för att nådetta mål.Miljöpartiets väg, att genom utbildning och ekonomisktstöd förmå allt fler att välja att driva lantbruket ekologisktistället för konventionellt, skulle inte bara minskaspannmålsöverskottet, det gynnar också miljön. Detekologiska lantbruket är ett långsiktigt hållbart lantbruk däråtercirkulation av resurser är en förutsättning. I ett sådantlantbruk är avkastningen per hektar mindre än i detkonventionella. Odling av kvävefixerande grödor, vall ochträda minskar intensiteten i spannmålsodlingen. Djur behövsför att få gödsel. Ängar och hagar betas och de delar avlandskapet, som har störst betydelse för många av de örter,som är akut hotade, bibehålls och utökas. Genom dennabrukningsmetod återskapas den biologiska mångfald allapolitiska partier säger sig värna. Samma landskap har oftastor kulturell och historisk betydelse.Socialdemokraterna och övriga partier valde den andravägen 1990. Man valde, att erbjuda det konventionellajordbruket omställningsstöd för att vissa arealer skulle tas urproduktionen. Några miljökrav på lantbruket för att få igången utveckling mot ett hållbart lantbruk ställdes inte.Miljöpartiet föreslog i samband med beslutet, attmiljöavgifter på handelsgödsel skulle införas och att dessaavgifter skulle gå tillbaka till näringen i form av arealstöd.På så sätt hade vi fått igång en utveckling mot ett hållbartlantbruk. Reformen blev inte bara betydligt dyrare än vadsom avsetts, den resulterade inte heller i attspannmålsöverskottet försvann.För att bevara de ur natur- och kultursynpunktvärdefullaste markerna infördes landskapsvårdsstöd ochNOLA-stöd. Avsikten var att spara det som ännu återstod avhotade arter och rester efter det landskap och den historia,som är vår.Miljöpartiet anser, att denna politik vilar på ett i grundenfelaktigt synsätt. Målet kan inte vara att säkerställa derefuger som finns kvar för de hotade arterna. Då skapas påmycket marginella ytor ett musealt lantbruk, där manbibehåller förutsättningar för de arter, som är hotade avkemikaliejordbruket och bristen på hävd av vissa marker. Den biologiska mångfalden, som det talas såmycket om, är inte bara några få individer av olika arter, enliten rest av det som en gång var. Den biologiska mångfaldenär också en individrikedom inom arten. För att återskapa denrikedomen behövs helt andra mål.Men de är inte omöjliga att nå. De målen måste vara attskapa ett uthålligt lantbruk, där ekologiskakretsloppsprinciper tillämpas. Med ett sådant lantbrukkommer många av de örtrika marker, som hotas av bristpå bete att åter brukas och skötas av mulen. Marker, som idaghotas av igenväxning, kommer åter att brukas, eftersomproduktionen per hektar är lägre i det ekologiska än i detkonventionella jordbruket. Med växelbruk och naturliggödsel istället för konstgödsel och bekämpningsmedel ökardet biologiska livet i jorden till fördel för många fågelarter,som är beroende av kulturlandskapet. Det här är ingentillbakagång, det är en nödvändig utveckling.Vi delar följaktligen inte den uppfattning rörandemiljöstöden till det svenska lantbruket, som regering geruttryck för i proposition 1994/95:75. De delfinansieradeprogrammen för ekonomisk bärkraft och resurshushållandekonventionellt jordbruk, vilka regeringen vill skall utgå, ärjust de program vi anser skyndar på och stöttar en utvecklingmot ett allt hållbarare lantbruk. Vi yrkar avslag på de delar iregeringens proposition som handlar om miljöprogram inomramen för EU och föreslår att stödet i stort utformas som iproposition 1994/95:19.Vi anser, att en kombination av LFA-stöd och miljöstöd,som föreslås i proposition 1994/95:19 liksom i underlagetSOU 1994:82 Förstärkta miljöinsatser i jordbruket, bättregynnar lantbruken, där stora natur- och kulturvärden finns.Dessa stödformer, LFA till djur och miljöstöd till i förstahand vall och bete, kompletterar varandra. Beträffanderesurshushållningsprogrammet har vi vissa synpunkter, somredovisas nedan.Programmet för ekonomisk bärkraftVi yrkar bifall till programmet enligt förslaget iproposition 1994/95:19 utarbetat enligt SOU 1994/82, detvill säga miljöstöd nord och miljöstöd syd, stöd till jordbrukinom södra och norra . Stödet till vall ochbete i dessa områden är särskilt värdefullt, eftersom detgynnar den flora som ofta har stora skyddsvärden i dessaområden.ResurshushållningsprogrammetVi anser, att alla delprogram inom programmet skallgenomföras enligt förslag i proposition 1994/95:19 medvissa ändringar. Genom stöd till det resurshushållandekonventionella lantbruket fås en utveckling mot detekologiska lantbruket till fördel för miljö och framtid. Vi ärmedvetna om, att stöden inte kan utnyttjas fullt ut de förstaåren, men ser det snarare som en försäkran om, attmiljökraven är om inte tillräckligt högt ställda så i alla fallhögre än vad som enkelt uppnås idag.Stödet till ekologiskt lantbrukAntalet zoner kan med fördel utredas i samarbete mednäringen.En djurtäthet över 1,2 djur/ha skall inte berättiga tillersättning om inte kontrakterat sambruk mellan närboendefinns.I propositionen föreslås, att ersättning endast skall lämnastill lantbruk, som helt ställt om till ekologisk odling. Vimenar, att sådana regler kraftigt försvårar utvecklingen. Vianser, i likhet med förslaget i proposition 1994/95:19, attersättning även skall lämnas till lantbruk, som ställt om delarav arealen.Stöd till resurshushållande konventionellt jordbrukVi föreslår, att kraven på reduktion av användning avkonstgödsel skärps och vill att regeringen utreder en trappamed reduktion på 30--40--, övriga parametrar enligtförslag i utredningen 1994:82, och stegvis ökandeersättning med den lägsta ersättningen lägre än i förslagetoch den högsta högre.Dispens för svampbekämpningsmedel skall inte lämnas.Bevarande av särskilda biotoper m.m.De i regeringens proposition föreslagna delprogrammenför landskapsvårdande åtgärder och miljökänsliga områdenöverensstämmer delvis med det bevarandeprogram somföreslås i proposition 1994/95:19. Förslaget till program somdet är utarbetat i SOU 1994:82 anser vi i stort sett bra ochbifaller det, men vill gärna komplettera det med en del avförslagen i proposition 1994/95:75.NOLA-stödEn del marker, som har NOLA-stöd, riskerar attförlora stödet . Andra kan få stödet sänkt. Försådana marker måste speciella regler utarbetas och stödetbibehållas. NOLA-stöd bör bibehållas även förmarker där inget annat stöd ges.I propositionen nämns stöd till gärdesgårdar. Det finner visympatiskt och vill gärna i det sammanhangetuppmärksamma på behovet av stöd till andra kulturellt ochhistoriskt intressanta lämningar som torp och backstugor.Miljöavgift på handelsgödsel och bekämpningsmedelFör att miljöavgifterna skall leda till betydande minskningav användningen krävs avsevärda höjningar avavgiftsnivåerna. har tidigare föreslagit betydligthögre avgifter på konstgödsel och bekämpningsmedel än idet förslag vi nu lägger. Då förespråkade vi också en internavreglering och bibehållet gränsskydd.I och med EU-medlemskap ändrasförutsättningarna för det svenska jordbruket radikalt. Därföranser vi inte att det är möjligt att föreslå likakraftiga höjningar som tidigare.Eftersom de föreslagna stöden både vad avser LFA-stödoch miljöstöd förutsätter nationell medfinansiering anser vi,att de miljöavgifter, som tas ut, skall delfinansiera dessaprogram.Miljöavgifter på kväveVi föreslår, att miljöavgiften höjs till iställetför som regeringen föreslår till per kilo kväve.Miljöavgift på kadmiumVi föreslår en miljöavgift på per gram över per ton fosfor.Om den av regeringen föreslagna nivån på 30 kronorvinner bifall föreslår vi en utvärdering för att utrönaeffekten av miljöavgiften och för eventuell justering avnivån.BekämpningsmedelVi hade helst sett en avgift baserad på dos. En avgiftbaserad på kilo gynnar lågdospreparaten och kopplas inte tillgiftighet.Vi förstår de tekniska svårigheterna med en dosrelateradavgift och yrkar därföratt avgiften skall vara förvarje kilogram verksam substansatt regeringen får iuppdrag att återkomma med ett förslag på avgifter baseradepå dos.ÖvrigtVi anser att en del av miljöavgifterna skall betala enutökad utbildning och forskning rörande resurshushållandeoch ekologiskt lantbruk. Storleken på stödet kan diskuteras,men minst 250 miljoner anser vi rimligt. Vi föreslår,att regeringen återkommer i frågan.Biologiskabekämpningsmedel, som används framför allt iträdgårdsnäringen, skall numera registreras hos KEMI.Kostnaden för registreringen sägs vara betungande. Vi vill,att regeringen skall se över möjligheten att delfinansieraregistreringen med intäkter från avgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1994/95:75 vad avser Ettsvenskt miljöprogram inom ramen för EU:s förordning2078/92,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd inom programmet förekonomisk bärkraft enligt proposition 1994/95:19, miljöstödnord och miljöstöd syd inom LFA-områden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till ekologiskt lantbruk,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till resurshushållandekonventionellt jordbruk inom ramen för det i proposition1994/95:19 föreslagna resurshushållningsprogrammet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarandeprogrammet iproposition 1994/95:19,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt NOLA-stöd,7. att beslutar fastställa miljöavgiften för kvävei gödselmedel till per kilogram, om andelenkväve i medlet är ,8. att beslutar fastställa miljöavgiften påkadmium i gödselmedel till per gram, till den delCd-innehållet överstiger per ton fosfor,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om miljöavgift på kadmium,10. att beslutar fastställa miljöavgiften påbekämpningsmedel till per kilogram,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt anförts om miljöavgifter på bekämpningsmedel,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag till utbildning ochforskning för att underlätta övergång till ekologiskt lantbruk,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomisk hjälp för registreringav biologiska bekämpningsmedel inom trädgårdsnäringen.