mot · GH02Fö319 · 1994-01-25 00:00:00 — Landets värnpliktiga utgör en betydande grupp förupprätthållandet av folkförsvaret. I den s.k.Totalförsvarsutredningen föreslås att folkförsvaret ochpliktlagarna skall leva kvar. Bland annat föreslås attcivilförsvaret i större utsträckning än skall använda sigav värnpliktiga, eller totalförsvarspliktiga som kanske blirden nya titeln.Kvarstår gör dock faktumet att allt färre unga män bliroch kommer att bli uttagna till tjänst enligt pliktlagar. Detär inte heller speciellt osannolikt att känslan av att bliorättvist behandlad ökar när tjänstgöringen innebär storasociala och ekonomiska uppoffringar när en stor grupp heltslipper.För medborgare som tvångsmässigt spenderar avsitt liv i utbildning för att kunna försvara sitt land bör enrimlig förutsättning vara att inte drabbas av raseradhushållsekonomi och sociala umbäranden i form avförlorade sociala nätverk.Många av de förmåner som gäller för värnpliktigauppfyller tyvärr inte dessa förutsättningar.Den senaste undersökningen som gjordes avvärnpliktigas ekonomiska situation visade att man under sintjänstgöring i genomsnitt förlorade mer än . Denna undersökning är dock gammaloch mycket tyder tyvärr på att utvecklingen förändratverkligheten till det sämre.Därför bör regeringen besluta tillsätta en parlamentariskutredning med uppgift att göra en översyn av devärnpliktigas ekonomiska och sociala situation.Klart är dock att på vissa punkter har de värnpliktigasstandard kraftigt försämrats och där bör inte utredningensresultat avvaktas.Värnpliktigas rättigheter till hemresorI samband med krisuppgörelsen mellanregeringspartierna och socialdemokraterna beslutades attfria resor till och från hemorten endast skall beviljasvarannan tjänstefri helg. De då fria hemresor inte gesanordnas i regel ingen utbildning. Därmed blir värnpliktigamed långa avstånd till hemmet i praktiken isolerade påregementet och utan sysselsättning. Detta får naturligtvisavsevärda sociala konsekvenser, men även de ekonomiskavinsterna som det kalkylerades med i krisuppgörelsen ärhögst osäkra då förbanden är skyldiga att erbjuda såvälmathållning som fritidssysselsättning. Den bästa lösningenvore att konsekvent och på bred front arbeta med ett s.k.10--4-system för tjänstgöringen. Detta innebär att mantjänstgör och därmed också får utbildning för attsedan vara ledig i . Detta sparar betydligt merpengar då varken rese-, mat- ellerfritidsverksamhetskostnaderna behöver öka. Därutöverkan de värnpliktiga ges möjlighet att upprätthålla sinasociala kontakter under en mer sammanhållen tid.Riksdagen har tidigare uttalat sig positivt för ett 10--4-system men påfallande lite har hänt. bör därförkraftfullt ge regeringen sin mening till känna till förmån förett s.k. 10--4-system.Rätten till kontant arbetsmarknadsstöd (KAS)går många värnpliktiga direkt ut i arbetslöshet.Genom att man ofta inte innan värnplikten har hunnit ellerkunnat få ett jobb står man då utan ekonomiskt skydd.Värnplikten är i och för sig grundande för kontantarbetsmarknadsstöd, dock endast upp till två månaders tidoavsett hur länge värnpliktstjänstgöringen varat. Detta ären uppenbar orättvisa mot dem som får genomgå utbildningenligt pliktlagar och därmed inte har möjlighet att i ställetjobba ihop den tid som behövs för ett gott skydd motekonomisk förlust vid arbetslöshet. Det är inte heller någondirekt besparing för samhället i stort utan bara en storrundgång med offentliga resurser. De som inte erhållerKAS får i stället söka sin trygghet genom socialtjänstlagenoch socialbidrag och en därigenom onödig och förnedrandebehovsprövning av den privata ekonomin.Självständigheten och friheten kan knappast sägas öka.Lagen om kontant arbetsmarknadsstöd borde ändras så atthela tjänstgöringstiden jämställs med förvärvsarbete.Därför bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att värnpliktstiden skallkunna tillgodoräknas för KAS.Uppräkning av studielån under värnpliktstjänstgöringUnder värnplikten räknas tidigare tagna studielån uppmed den ordinarie ränta som debiteras studieskuldskonton.Detta trots att statsmakterna kraftigt reducerat denvärnpliktiges möjligheter att förvärvsarbeta ihop räntangenom plikttjänstgöringen. Det innebär en avsevärdskuldökning för den enskilde som han knappast själv kanpåverka. En rimlig åtgärd vore att ränta inte skall debiteraspå studielån under värnpliktstjänstgöring. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning för attgranska de värnpliktigas sociala och ekonomiska situation,2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa s.k. 10--4-tjänstgöringför värnpliktiga,3.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värnpliktigas rätt att tillgodogörasin tjänstgöring i systemet för kontant arbetsmarknadsstöd(KAS),4.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stopp för skulduppräkning istudiemedelssystemet under värnpliktstjänstgöring.