mot · GI02U24 · 1994-10-18 00:00:00 — ,Nej till EU, till EU/begärde kompletteringar, bland annat engenomgång av miljörelevanta domslut i EU-domstolen.Tyvärr avvisade MKU nästan samtliga miljörörelsensförslag till kompletteringar av utredningens arbete.Ändå var MKU i sin ursprungliga version en utredningsom kunde ha bidragit till seriös och faktabaserad debatt omett EU-medlemskaps inverkan på miljöpolitiken. Meninnan den publicerades utsattesMKU för stortvätt. En jämförelse mellanursprungsversionen och slutversionen visar hur MKU,bland annat på begäran av ja-organisationen förEuropa, har förvrängts för att passa ja-sidan:Remissversionen andas misstro mot den sksubsidiaritetsprincipen och EUs beredskap att avstå fråncentralreglering. Detta är struket i slutversionen, så attistället det felaktiga intrycket skapas att svensk miljöpolitikkan beslutas nästan utan EU-restriktioner.Remissversionen är skeptisk till möjligheten att avmiljöskäl använda artikel 36, som formellt medgerimportrestriktioner i vissa fall. Detta är ändrat islutversionen, vilket leder till det felaktiga intrycket att EU-stater har stor frihet att utestänga miljöfarliga varor frånandra EU-stater.Remissversionen är skeptisk tillmöjligheten för att behålla den s ksubstitutionsprincipen i kemikalielagstiftningen.Slutversionen påstår istället att ''substitutionsprincipen ihuvudsak kan behållas vid ett svenskt medlemskap iEU. ''Remissversionen är skeptisk till möjligheten förSverige att i EU införa miljöskatter. I slutversionen påståsistället att EU har en positiv inställning till ekonomiskastyrmedel i miljösammanhang.Remissversionen ärpositiv till att ska agera som föregångsland inommiljöpolitiken, men är skeptisk till att detta är möjligt vidEU-medlemskap. I slutversionen skapas det felaktigaintrycket att EU-medlemskap inte skapar störrerestriktioner för svensk handlingsfrihet än andrasamarbetsformer med EU.Remissversionen betraktarden säkra negativa statsfinansiella effekten av EU-medlemskap som ett betydande problem för svenskmiljöpolitik, medan slutversionen viftar bort alla bekymmermed hänvisning till hypotetiska BNP-vinster.Två av MKUs sju ledamöter var på förhand kända sommycket aktiva EU-anhängare: och . De hade tagit ställning för att EU är bra förmiljön. Ordföranden, , har i efterhandförklarat sig vara EU-anhängare. Bland övriga medlemmarfanns ingen känd EU-kritiker.Miljöpartiet de Gröna anser att urvalet av personer tillMKU, liksom den senare genomförda politiska tvättningenav utredningssekretariatets version, är uttryck för det alltpåtagligare maktmissbruk EU-anhängarna ägnar sig åt i sindesperation över folkmajoritetens envisa EU-motstånd.Hanteringen av MKU bådar inte gott, vare sig fördemokratin eller miljön om blir EU-medlem.2. Missvisande om EUs miljöreglerPropositionen fortsätter tidigare skönmålningar avSveriges förhandlingsresultat på miljöområdet, trots attingen svensk miljöorganisation stödjer svenskt EU-medlemskap. Istället anser ju samtliga svenskamiljöorganisationer att EU-medlemskap är övervägandenegativt för miljön, något som fått flertalet av dem (JordensVänner, Framtiden i Våra Händer, ochFältbiologerna) att aktivt plädera för nej ifolkomröstningen.I ett pressmedddelandet från Miljö- ochnaturresursdepartementet påstods att omen översyn av EUs regler ''inte är tillfredsställande försvensk del kan vi i sista hand hänvisa till den s kmiljögarantin''. Detta missvisande påstående förs nu vidarei propositionen s 244-245).Våren 1994 har den s k miljögarantin (dvs artikel 100 astycket 4) prövats på två sätt. Dels har EU-domstolenunderkänt godkännande av Tysklandsförbud mot PCP, där hänvisat till just''miljögarantin''. Dels har det i klarlagts attmiljögarantin av den danska regeringen i debatten använtsfelaktigt eftersom det alltid varit klart -- enligtdokumentation som framkommit -- att artikel 100 astycket 4 aldrig gett EU-länder någon ovillkorlig rätt attbehålla eller införa avvikande varunormer utan enbart enteoretisk möjlighet att begära detta av kommissionen och --om kommissionen ger sitt godkännande -- behålla särregelnendast om domstolen inte finner att den strider mot EUsgrundprinciper.Det existerar alltså inte någon egentlig miljögaranti iEUs regelverk.Propositionen skönmålar EUs avfallsregler ochkonsekvenserna för del. Härom året slogGreenpeace larm om att EGs inre marknad riskerade att blien fri marknad också för miljöfarligt avfall (The SingleEuropean Dump). dömde sommaren 1992Vallonien att upphäva sitt generella förbud mot import avmiljöfarligt avfall. Det har lett till att i början av1993 skärpte bestämmelserna så att det nu är tillåtet attgenerellt förbjuda import från annat EU-land avmiljöfarligt avfall för slutförvaring. Däremot är detfortfarande förbjudet med generellt importförbud för avfallsom kan återvinnas. Sådant avfall anses vara enhandelsvara, en sorts råvara för vidare bearbetning.Greenpeace menar att tillståndet att handla med s kåtervinningsbart avfall är ett kryphål som urholkarmöjligheten att förbjuda import & export av avfall som skallslutförvaras eftersom i princip nästan allt avfall skulle kunnabearbetas vidare (= ''återvinnas'').Propositionen påstår, utan ens försök till bevisföring (s253) att substitutionsprincipen ''kan tillämpas även iframtiden''. erkänns (s 254) att avståttfrån att införa eget system för anmälan och utvärdering avnya kemiska produkter -- istället skall ett EU-samordnatsystem byggas upp. Hur ska det då gå att på svensk nivåtillämpa substitutionsprincipen som inte finns fastlagd påsamma sätt i EU. Kan som EU-medlem i enlighetmed substitutionsprincipen förbjuda en kemisk produktsom är tillåten i EU enbart med hänvisning till att det finnslikvärdiga, men mindre farliga produkter, på marknaden?Ingenting tyder på att det vore möjligt. Om Sverigeskulle försöka kan det bli ett fall för EU-domstolen.Propositionen ger inget klart svar på hur reglerna förbekämpningsmedel, som är betydligt strängare i äni EU, påverkas av EU-medlemskap. KEMI har tidigareansett att ett villkor för att ska kunna godta EUsregler är att ''vi inte skall behöva acceptera substanser somvi på goda grunder tagit ur användning eller inte godtagitsom aktiv substans''. Men några garantier för detta finnsinte i medlemskapsavtalet. Tvärtom erkännerpropositionen ( s 256) att ''allmänna undantag (från EUsbekämpningmedelsdirektiv) liknande är intemöjliga vid medlemskap''.Miljöpartiet de Gröna anser -- liksom hela denorganiserade svenska miljörörelsen -- att frånvaron av enabsolut rätt för medlemsstat i EU att fastställa hårdaremiljönormer än och suveränt kontrollera sinavfallshantering är ett av de starkaste skälen att avvisa EU-medlemskap.3. Hur trygga övergångsregler utan gränsskydd?Sverige fick i en rad övergångsperioder innanEUs regler måste tillämpas när det gäller politiskt känsligafrågor, främst sådana som berör miljö och hälsa: kontrollmot galna ko-sjukan (), kontroll mot svinpest (),övervakningssystem för växtsjukdomar (), förbud motantibiotika i djurfoder (), förbud mot kadavermjöl,m m (), produkter för skogsförnyelse (),särregler för utlänningars köp av sommarstugor (),strängare avgasregler (till 1/10 -96), vissa kemikalier, bl aväxtskyddsmedel, kadmium, arsenik, PCP, tennorganiskaföreningar, batterier, märkning och klassificering avkemikalier (). Men EU understryker att ''dessaövergångsregler får inte leda till gränskontroller och vidslutet av perioden ska de miljöregler som då gäller (i EU)vara antagna av de nya medlemmarna under sammaförhållanden som för äldre medlemmar''. Detta framgårockså i den fullständiga avtalstexten. Däremot nämns detinte i propositionens huvudtext!Miljöpartiet de Gröna anser att övergångsreglerna ärvärdelösa om regeringen inte kan ge klart besked på frågan:Hur ska alla övergångsreglerna, särskilt varunormerna,kunna tryggas när gränskontroller är förbjudnafrån första medlemsdagen? Den frågan ger PM-et inget svarpå.4. Kan kärnkraften avvecklas och kärnavfall stoppas?I EU, genom Euratom, är en kärnkraftsvänligorganisation. Medlemskap i innebär automatisktmedlemskap i som enligt sina stadgar skall främjautvecklingen av kärnkraft. En gemensamkärnkraftsmarknad skall skapas.EU-avtalet finns en gemensam deklaration om attSverige ska kunna avveckla kärnkraften. Samtidig erkännerpropositionen (s 287) att inte kan förhindra EU-företag att bygga kärnenergianläggningar i . Menvilken juridisk bärkraft har detta när EUs gemensammaenergimarknad är fullt genomförd och icke-svenska EU-företag kanske köpt in sig i den svenskakärnkraftsindustrin? Kan svenska staten då tvingaenergiföretag att stänga reaktorer utan att det blir konfliktmed ?Enligt propositionen föreligger ingen risk för att Sverigeska förlora kontrollen över sin politik när det gällerkärnavfall. har sedan den 1/1 -93 en lag somförbjuder slutförvaring av utländskt radioaktivt avfall iSverige. Men () har hävdatatt som EU-medlem ändå kan bli tvingat att ta emotutländsk kärnavfall, eftersom EU-lag har företräde framförsvensk lag. Också () harslagit fast att ett entydigt svar på frågan om ifall Sverigemåste ta emot kärnavfall från EU-länderna ''kan inte gesförrän prövat frågan''.När självt till slut måste konstruera enanläggning för slutförvaring av svenskt kärnavfall -- finnsdet då någon juridisk möjlighet att förhindra EU-företagfrån annat EU-land att köpa svenskt berg och där anläggaslutförvaringsanläggning för t ex franskt eller tysktradioaktivt avfall? Den frågan får inget svar i propositionen.Eller snarare: Den får i grund och botten ett svar genomhänvisningen till förbudet mot ''på antinationellt grundadeinskränkningar'' när det gäller ''uppbyggnad elleranläggning av kärnenergianläggningar''. Svaret är: Sverigekommer i det skissade läget inte att hindra tyska ellerfranska kärnkraftsföretag att konstrueraslutförvaringsanläggningar i Sverige.Miljöpartiet de Gröna anser att det är uppenbart attmedlemskap i och framväxandegemensamma energimarknad gör att , oberoende avskrivningarna i den gemensamma deklarationen, kommeratt förlora den suveräna kontrollen över kärnkraften ochdärmed såväl över möjligheterna att avveckla den som attstoppa utländskt kärnavfall. Eftersom detta strider motfolkomröstningsresultatet 1980 borde det vara ett starktskäl för alla demokrater att säja nej till EU-medlemskap.5. Slutet för miljö- och djurvänligt jordbrukI avsnitt 22 i propositionen ges en positiv bild av EU-effekterna för svenskt jordbruk, främst pga det EU-stödsom kan utgå. Dock framhålls inte att också EU-stödetmåste ses som svenskt stöd eftersom blirnettobidragsgivare till EU.Värre är att den grundläggande frågan inte besvaras:Kan svenskt jordbruk bli både exportindustri (vilket EU-medlemskap förutsätter) och ett bärkraftigt, djur- ochmiljövänligt jordbruk? ?Ja-sidan hävdar: Det finns en gräns för EU-jordbruketslönsamhet. Dålig djurmiljö skapar t ex högakostnader i form av sjukdomar. Därför kommer EUsannolikt att skärpa sina miljö- ochdjurskyddsbestämmelser. Det finns ökade konsumentkrav iEU på ren mat och miljövänliga brukningsmetoder.Mot detta kan man säga: Även om det kommerskärpningar av EUs bestämmelser tar det lång tid.Ingenting tyder på skärpning till svenska nivåer. Klararsvenskt jordbruk merkostnaderna ?Säkert finns det konsumentkrav i EU på ekologisk och renmat i EU. Men det finns också, precis som i , böndersom är inriktade på den marknaden. Svenska''normalbönder'' som skall satsa på medvetna köpare somär beredda att betala högre priser har alltså inte EUsnormalbönder som främsta konkurrenter, utanmotsvarigheten till svenska KRAV-producenter. Varförskulle tyska miljökonsumenter välja svensk mat framförtysk ekologisk mat? Om den tyska pga transport- ochklimatförhållanden är billigare?Miljöpartiet de Gröna anser att jordbruketsexportfilosofi bara kan lyckas om svenskt jordbruk intebelastas med några miljö- och djurskyddskostnader utövervad som gäller för EU-bönderna. Det betyder att priset fören EU-anpassning av jordbruket blir en påtaglig försämringav miljö- och djurskydd i jordbruket och absolut slut påmöjligheterna att gå före. Detta är oacceptabelt.Social omsorg 1. Narkotikaflod till ?Propositionen avfärdar -- trots att man tvingas redovisaen massiv remisskritik -- riskerna för ökadnarkotikasmuggling till när gränskontrollernaavskaffas vid EU-medlemskap (s 213). Detta äranmärkningsvärt.Fem organisationer som bekämpar narkotikamissbruket(/NTO, RFN, RFHL, RNS, UNF) har i ett starktkritiskt brev till regeringen -93 påpekat attgränskontrollen varit det främsta medlet mot insmugglingav tung narkotika och dessutom fungerat avskräckande påsmåhandlare och missbrukare.Miljöpartiet de Gröna anser att risken för ökadnarkotikasmuggling till är ett starkt argument motEU-medlemskap.2. EuropolEnligt propositionen skall riskerna för knarksmugglingmotverkas genom polisiärt samarbete (s 211--212). Det sägsdock inget om vad detta samarbete konkret kan leda till.Rikspolisstyrelsens informationschef har dock i entidningsintervju pekat på vad som kan komma istället förgränskontroller. Han menar att svensk polis måste börjaanvända metoder som är förbjudna, t exbevisprovokation och buggning; telefonavlyssning måste blivanligare (GP 27/12-93).Miljöpartiet de Gröna motsätter sig svensk medverkan ien västeuropeisk motsvarighet till FBI, dvs en ''federal''mångnationell polisstyrka som fritt kan arbeta över helaEU-området. Däremot bör det konstruktivapolissamarbetet i vidareutvecklas.3. Sämre för handikappade och allergikerNågon redogörelse för konsekvenser förhandikappade och allergiker återfinns inte propositionenvilket tyvärr måste ses som ett bevis på regeringensointresse för de handikappades problem.Faktum är att en berättigad oro är stark inomhandikapprörelsen. Den statliga Konsekvensutredningenhar hittat åtskilliga problem för handikappade pga EU-anpassning (SOU 93:117, kap 7):Risk för att tekniskt ochfunktionellt sämre hjälpmedel sprids på den svenskamarknaden.EUs möbeldirektiv om brandhämmandemedel i möbler kan vålla problem för allergiker.Livsvillkoren för personer med överkänslighetsreaktionermot främst mjölk, ägg, nötter och fisk kan försämras.EUs hissdirektiv kan göra det svårt att använda s ksmalhissar som utvecklats i förhandikappanpassning av äldre bebyggelse.Handikapputredningens förslag om krav på låggolvbussarskulle kunna uppfattas som handelshinder.Regeringen har exempelvis nu accepterat ett sämreregelsystem för märkning av livsmedel; dvs inga tvinganderegler för fullständiga innehållsdeklarationer. Ej heller harnågra permanenta undantag åstadkommits för tillsatser avkända allergiframkallande färger eller andra ämnen, somidag är förbjudna i . Allergikernas livsvillkorkommer därför avsevärt att försämras och deras handikappkommer att bli onödigt stort. Anmärkningsvärt är också attregeringen i avtalet om livsmedelspolitiken bara fått fyra årsundantag från användning av antibiotika i djurfoder.Miljöpartiet de Gröna anser det klarlagt atthandikappade och allergiker kommer att drabbas negativtav EU-medlemskap. Det är anmärkningsvärt att regeringeninte tagit dessa fakta på allvar. Hotet mot den socialavälfärden är ett huvudskäl att säga nej till EU-medlemskap.4. Slutet för svensk alkoholpolitikEnligt propositionen innebär förhandlingsresultatet att''detaljhandelsmonopolet behålls'' (s 200). Detta är intekorrekt, vilket framgår redan på s 210 där det erkänns attSystembolagets existens kan bli föremål för EG-domstolensprövning. Propositionen hänvisar till ett brev från till denne lovar att inte skall väcka talanmot Systembolagets monopol. anger docktre villkor som skall vara uppfyllda för att löftet skall gälla:1. Systembolaget lyckas tillhandahålla alla alkoholdryckersom produceras i EU, 2. skall medverkai kontroll av att detta sker, 3. Löftet ges ''utan att föregripaframtida rättstillämpning från sida ellerKommissionens roll som beskyddare avMaastrichtfördraget''.Miljöpartiet de Gröna anser att en restriktivalkoholpolitik är nödvändig för att minskaalkoholskadorna. Att den svenska alkoholpolitiken inteöverlever ett EU-medlemskap är uppenbart.Fredspolitik 1. solidaritetsröst tystnar i FN, ochandra internationella organisationer där vi finns med somnationPropositionen förklarar entydigt att ''avser attsåsom medlem i EU, delta fullt ut i GUSP (= dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken)''. Det heterockså att detta ''underlättas av att vi i hög grad delar EU-ländernas grundläggande värderingar och målsättningar''.Är det verkligen en bedömning som densocialdemokratiska regeringen instämmer i?Skulle alltså egentligen aldrig ha stått för någonannan utrikespolitik än EU-länderna, vilka enligt SIDAsremissvar i sina relationer med tredje världen fortfarandepräglas av att de alla varit kolonialmakter?Nej, naturligtvis har utrikespolitik varitannorlunda, om man inte inskränker perspektivet , dvs åren efter beslutet om medlemskap. Under störredelen av tiden efter har fört ensjälvständig utrikespolitik som på många punkter -- t exVietnam, , , ,nedrustning, förhållande till , m m -- avvikit frånEGs och NATOs.Miljöpartiet de Gröna anser att den uppenbara (ochavsedda) effekten av svensk anslutning till EUsgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik är att Sverigesmöjlighet att agera självständigt i utrikespolitikenförsvinner. Den svenska solidaritetsrösten i världen tystnar.Detta är oacceptabelt. anser tvärtom attSverige skall bedriva en aktiv internationellsolidaritetspolitik.2. med i EU-armé?Propositionen hävdar att anslutning till EU kan ske med''bevarad alliansfrihet''.Men VEUs generalsekreterare har isvensk TV (TV2) avfärdat möjligheten förSverige att förbli neutralt i EU och dessutom spått att EUefter hand kommer att bli en kärnvapenmakt. har i ett klarsynt betänkande instämt i attalliansfrihet är oförenlig med EU-medlemskap.Propositionen tar inte ställning till frågan om svensktmedlemskap i militäralliansen . Det betyder alltså attsvenska folket vid folkomröstningen inte skall veta omregeringen avser att begära medlemskap i i sambandmed EUs regeringskonferens . Svenska folket skallalltså förmås att rösta ja till EU i tron att det inte betyder jatill militärallians! Förre chefen för fredsforskningsinstitutetSIPRI i , , sa vid en konferens ifebruari 1994: ''Går med i EU förväntas också attSverige är med i försvars- och säkerhetspolitiken. Allt annatär propaganda. ''de Gröna anser att skall förblineutralt och alliansfritt. Detta är inte möjigt vid EU-medlemskap. Ett absolut renlighetskrav är att regeringenoch övriga EU-anhängare redovisar sina avsikterbeträffande VEU före folkomröstningen.3. Bortskrivning av vetorättenI propositionen betonas att beslut om utrikes- ochsäkerhetspolitik skall fattas enhälligt. Det heter att dettakan jämföras med dubbla veto (s 390). Baranågra rader senare tvingas dock propositionen erkänna attdet till finns fogat en förklaring somurholkar vetorätten och syftar till att EU-länderna skalluppträda ''lojalt mot varandra för att möjliggöra att beslutskall kunna komma till stånd''. Förklaringen -- angåendebeslutsprocessen om utrikes- och säkerhetspolitiken --lyder: ''Konferensen är enig om att medlemsstaternabeträffande rådsbeslut, som kräver enhällighet, i störstamöjliga utsträckning avstår från att hindra enhälliga beslut,om det föreligger ett kvalificerat flertal för detta beslut. ''blir som EU-medlem givetvis bundet av dennaförklaring vilket på vanlig svenska betyder: Den formellavetorätten skrivs bort. Dessutom är det i praktiken, vilketpåpekats i en av konsekvensutredningarna, ohållbart för ettland att ständigt lägga in veto mot beslut som övriga ländervill fatta. Hänvisningen till vetorätten och otid ipropositionen är således en dimridå eller bygger på en synpå det svenska medlemskapet som skulle göra direkt sabotör i övriga EU-länders ögon.Miljöpartiet de Gröna anser att det är uppenbart attnågon reellt användbar vetorätt för som EU-medlem när det gäller utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitik icke föreligger och att detta i ärlighetensnamn klar och tydligt borde erkännas av regeringen. Så skerinte i propositionen.4. Fritt fram för vapenexportPropositionen säger ingenting om EUs inverkan påSveriges möjligheter att kontrollera sin vapenexport. kan frågan väckas om attavskaffa artikel 223 som formellt ger EU-stater rätten attsjälva kontrollera sin vapenexportpolitik. Avser dåatt acceptera att vapenhandeln inlemmas i Den InreMarknaden och EUs gemensamma handelspolitik?Miljöpartiet de Gröna anser att all vapenexport stegvisborde avvecklas. EU-medlemskap öppnar uppenbarligendörren för motsatt utveckling. Det är ett starkt argumentför fredsrörelsen att motsätta sig EU-medlemskap.5. Sämre civilförsvar i EU?Propositionen tar överhuvudtaget inte upp frågan omhur den civila beredskapen skulle påverkas av EU-medlemskap. () hargenomfört en studie av konsekvenserna av EU-medlemskap för civila beredskap och bl a funnit attEU-medlemskap minskar självförsörjningsförmågan, vilket''minskar vår förmåga att klara en avspärrning i enkrigssituation''.Miljöpartiet de Gröna, som vill skära ner det militäraförsvaret, men stärka totalförsvaret, anser detuppseendeväckande att de uppenbara negativa effekternaav EU-medlemskap för den civila beredskapen inte tyckstas på allvar av regeringen.FramtidsalternativVi lever i en enda värld och det måste naturligtvis varautgångspunkten för varje seriöst alternativ till den sortsinternationalisering som EU och den multinationellaföretagsglobaliseringen står för. EU-debatten handlar alltsåinte om internationalisering eller icke -- utan om vilkensorts internationalisering som behövs för att trygga allamänniskors och alla livsformers överlevnad på jämlik nivå.Sverige är redan ett i högsta grad internationaliserat landsom vid ett nej till EU har en lång rad valmöjligheter:1) Vidareutveckling av det omfattandenätverkssamarbete inom ekonomi, handel, miljö, kultur,mänskliga rättigheter, nedrustning mm mellan suveränastater som redan pågår i FN-systemet (medEuropaavdelningen ECE), ESK, , ,. Sanningen är att det mångfacetterade ochflexibla funktionella samarbetet i många avseenden varitmycket framgångsrikare än EG.2) Skärpning av de internationella avtal som slutits, tillexempel om miljöproblem. de Gröna begärdeunder sin förra riksdagstid att skulle förverkliga allasina åtaganden enligt ingångna miljöavtal, bland annatbeträffande och . Det avslogs av EU-partierna! ville också ha en internationellmiljödomstol. Det går alltså bra för EU-anhängarna att införliva 80.000 sidor EG-lag i svensklagstiftning och underställa landet . Men attförverkliga ingångna miljöavtal och skapa en internationellmiljödomstol är ''för mycket''.3) Införande av överstatliga beslutsmekanismer iinternationella samarbets-organisationer när det gällergränsöverskridande miljöstörningar, mänskliga rättigheteroch fredsfrämjande åtgärder.Också detta föreslogs av de Gröna iriksdagen men möttes av kalla handen från EU-partierna.Det går alltså för sig att ändra grundlagen så att EU kanöverta obegränsad beslutsrätt från , men det äromöjligt att införa överstatlighet för några procent avbesluten i andra internationella organisationer.4) Fördjupade grannrelationer till innehåller en hel del som är bra för attförbättra det goda grannförhållandet mellan ochEG/EU, exempelvis en gemensam arbetsmarknad,utvidgad etableringsrätt för näringsidkare, ömsesidigterkännande av examina, förenklade tekniskagränsprocedurer, vissa anti-monopolistiska insatser,samarbete om forskning, studentutbyte, m.m. Men mycketär dåligt, till exempel frånvaro av en oinskränkt rätt attsåväl behålla som införa nya miljö- och hälsoskyddsnormer,inskränkningar i rätten att ge regionalt stöd, försämring avkommunernas rätt att välja lokal upphandling, gemensamenergipolitik som innefattar kärnkraft, gemensamtrafikpolitik som gynnar gods på lastbilar framför järnväg,urholkning av det sociala skyddet, till exempel införande avkvalifikationskrav för folkpension.