ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ju301 · 1994-01-25 00:00:00 — Inför häktningen av ett antal gripna ur den så kalladeMilitärligan , beslöts om stor sekretess. Ingenur polisen fick sålunda uttala sig om spaningsarbetet, ännumindre offentliggöra exempelvis att tre polismän gripitssom misstänkta för samröre med ''Militärligan''.Istället blev det ''locket på'' och största hemligstämpeln,något som alltid gör massmediafolk extra misstänksamma.Och inte oväntat lyckades en journalist ''spräcka'' denhemlighållna otrevligheten att ''tre poliser finns bland dehäktade''.Fel skottavlaDetta skedde och ställde polisen i dubbeltotrevlig dager.Först det faktum att tre poliser misstänktes för samrörei sådan grov brottslighet som ''Militärligan'' bedrivit.Dessutom kunde media, exempelvis TV, som en följd av attförundersökningsledaren, en åklagare, vägrat häva denstränga sekretessen, beskylla polisen (!) för att ha försökthemlighålla ''denna djupt allvarliga händelse inom polisen''.Indignerade TV-reportrarSå blev det som det blev; polisen ställdes vid ännu enskampåle därför att ''affären hemlighållits''. Eljest sansadestudioreportrar i TV spelade mycket indignerade. Men --vad skulle exempelvis rikspolischefen säga om detta? Skullehan svara som sanningen är, nämligen att polisledningenville häva hemligstämpeln, bland annat för att följa denvanliga policyn av öppenhet?Nej, så gör inte en svensk ämbetsman av bland annatlojalitetsskäl. må det sägas att det i vissa spanings-och utredningsskeden verkligen finns välgrundade skäl tillsekretess. Det inträffar emellertid, som , attförundersökningsledare och polisledning har olikauppfattning om hur och i vilken omfattningsekretessen skall råda. I det läget bör, anser jag, någon ihögre ansvarsställning besluta.Det vore mest praktiskt om rikspolischefen gavs dettamandat. Ett alternativ är riksåklagaren.En ändring i regelverket bör ske . Polisen skallinte i onödan behöva klä skott för andras olämpligabeteenden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befogenheten att fatta beslutrörande sekretess vid förundersökningar.
mot · GH02Ju401 · 1994-01-25 00:00:00 — Domstolarnas framtida arbete och organisationbehandlas i flera utredningar. Judiciell ochadministrativ bärkraftighet är ledord i förändringsarbetet.Särskilt talas om en nödvändig kompetensutveckling tillföljd av den ökande internationaliseringen. I ettutredningsarbete är det dock viktigt att även kunna se tillmöjligheten att bibehålla det som faktiskt fungerar väl. Ensedan länge inhämtad kompetens och erfarenhet, välförankrad i en organisation, ska tillvaratas.Förändringsviljan får inte gå utöver det nödvändiga.I SOU 1993:99 ''Kart- och fastighetsverksamhet imyndighet och bolag'' sägs att inskrivningsverksamheten pådomstolarna eventuellt ska läggas över på en ny myndighet.Tanken är att domstolarnas verksamhet ska renodlas samtatt en översyn av organisationen inom det traditionellalantmäteriområdet bör resultera i uppbyggnaden av en nyslagkraftig organisation för fastighetsfrågor ochlandskapsinformation. Denna organisation bör enligtutredningen förses med den kvalificerade juridiskakompetens som krävs inom inskrivningsområdet. Att dennakompetens och en fungerande organisation redan finns hostingsrätterna är ett känt faktum.Den så kallade visar att omvärldenssyn på dagens inskrivningsverksamhet överlag är positiv. ''Verksamheten kännetecknas av hög kvalitet på beslutenoch kompetent handläggning. Den fast anställda personalenanses ha stor erfarenhet och goda kunskaper. ''Verksamheten anses även vara kostnadseffektiv.Inskrivningsmyndigheternas besökare uppgår till ett inteobetydligt antal. En siffra på 75 000 har nämnts. Att i grundoch botten förändra dagens organisation vore ett misstag.Den senaste tidens nedgång i antaletinskrivningsärenden är med största sannolikhet entemporär företeelse. 1992 sjönk antaletinskrivningsärenden med . Förändringen antasbero på krisen på fastighetsmarknaden.Inskrivningsärendena kan således sägas spegla denekonomiska situationen i samhället vilken ständigtförändras.Dagens tingsrätter måste möta morgondagens behov.Detta ska ses som en möjlighet till förbättring, en möjlighettill utveckling. Om ett antal tingsrätter i glesbygden läggsned på grund av bristande administrativ bärkraftighetinnebär detta en försämrad situation för många människor.Ett flertal arbetstillfällen försvinner då aven tingsrätts personal är sysselsatt medinskrivningsärenden. Avstånden mellan tingsrätterna blirdessutom orimligt stora.Sammanfattningsvis kan sägas att en förändring avdagens fungerande inskrivningsverksamhet inte är påkalladvarken med avseende på antalet inskrivningsärenden ellerbehövlig kompetens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inskrivningsmyndigheternasframtida verksamhet.
mot · GH02Ju402 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition till den nya kommunallagenstår följande:I princip bör ingen medborgare av ekonomiska skäl avståfrån ett kommunalt förtroendeuppdrag -- -- -- det är mycketangeläget att alla valbara medborgare så långt det är möjligtges lika förutsättningar att åta sig kommunalaförtroendeuppdrag. Det bör därför införas obligatoriskaregler om ersättning för förlorad arbetsförtjänst och vissaandra förmåner.Den nya kommunallagen trädde i kraft 1 januari 1992och ger förtroendevalda rätt till full ersättning för förloradarbetsinkomst. Lagen omfattar emellertid intenämndemännen. Visserligen utses dessa avkommunfullmäktige men de har somhuvudman.I dag är representationen bland nämndemän mycketojämn beträffande ålder och yrkestillhörighet. Enbidragande orsak till detta förhållande är den lågaekonomiska ersättningen. är arvodet300 kronor per dag och med högsta tilläggsbelopp på 350kronor för förlorad arbetsförtjänst.Domstolsverket har utrett frågan om rekrytering avnämndemän och lagt fram ett förslag till nyaersättningsnormer som skulle förbättra förhållandena.Regeringen har dock ännu inte lagt fram något förslag medanledning av rapporten från och signalerfrån tyder på att någon högreersättning inte är aktuell. Detta är olyckligt.Representationen bland nämndemän behöver breddas.Det finns betydande brister när det gäller utbildningenav nämndemän. Den utbildningsverksamhet somförekommer sörjer nämndemannaföreningarna för och skerpå nämndemännens fritid. Kostnaderna i samband medstudierna för verksamheten och för resorna får de enskildanämndemännen själva stå för. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att öka ersättningentill nämndemännen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att se överutbildningsverksamheten för nämndemän.
mot · GH02Ju403 · 1994-01-25 00:00:00 — Den som idkar näring kan ha ett behov av att användaegendom som ingår i näringsverksamheten somkreditsäkerhet. Vill en företagare upplåta ettföretagshypotek har han rätt att få inskrivning i sinnäringsverksamhet av ett visst penningbelopp. Enföretagsinteckning innebär alltså en inskrivning på ett visstpenningbelopp på en näringsidkares upplägg iföretagsinteckningsregistret.Ärenden om företagshypotek handläggs med hjälp avADB och sker vid en för hela landet centralinskrivningsmyndighet som är knuten till tingsrätt.Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s)bolagsavdelning förs ett register över samtliga svenskaaktiebolag. Vid utgången av 1994 kommer också samtligaföretag som registreras i handels- och föreningsregistren attföras hos PRV. Detta innebär, att samtliga näringsidkaresom vill upplåta företagshypotek finns registrerade i PRV:sregister.I dag finns ingen koppling mellan PRV:s register ochföreningshypoteksregistret. Förändringar i uppgifterrörande företagen -- t.ex. avseende firma och företrädare --noteras inte i registret över företagshypotek. Den som vill tareda på om ett visst bolag har några företagsinteckningaarmåste vända sig till såväl PRV som för attfå fram relevant information. Det vore naturligt att man hosden myndighet som registrerar företaget också får reda påom det finns några inteckningar i företaget. När det gällerfastigheter finns uppgifter om fastighet och inteckningar idenna fastighet i samma register.Det kan påpekas att bl.a. och har ettsystem där registret över företagsinteckningar förs hosPRV:s motsvarighet. I dessa länder har man funnit detnaturligt och effektivt att föra samman dessa uppgifter.Genom att PRV för ett register över samtliga företagunderlättas möjligheterna till en samlad information omföretagen. PRV:s register är helt datoriserade och det ärmöjligt att nå informationen ur registren bl.a. genom egenterminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotekfanns tillgängliga i samma register skulleinformationsinhämtandet ytterligare underlättas.PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. Deaktuella arbetsuppgifterna är av samma art som de frågorvilka nu handläggs av PRV:s personal. Den erfarenhetpersonalen har av bolags- och föreningsärenden kan vara tillstor nytta vid granskning av ärenden rörandeföretagsinteckning.Även från domstolssynpunkt är det lämpligt med enöverflyttning. Den renodling av domstolarnas verksamhetsom nu initierats, borde få till följd att företagshypotek,som får anses ligga långt från dömande verksamhet, kanflyttas till PRV. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företagshypoteksregistretöverförs från till Patent- ochregistreringsverkets bolagsavdelning i .
mot · GH02Ju406 · 1994-01-25 00:00:00 — För att något motverka den utbredda jämlikheten iHögsta domstolen föreslår jag att Högsta domstolensordförande ges titeln riksdrots, därmed bekräftande dennessärskiljande ställning.När genom kungl.förordning inrättades, uppgavs denursprungliga tanken att riksdrotsen, som utsetts till ledamotsamtidigt med att han utsågs till ordförande i , också skulle vara ordförande i högstadomstolen och där avgiva konungens röster. Högstadomstolen var dock och förblev utan ordförande in i vårtårhundrade, även om justitiestatsministern enligt 5 § 1809års regeringsform i dess till s.k.departementalreform gällande lydelse alltid skulle varaledamot av högsta domstolen och då fungera såsom dessordförande.Först enligt 5 § lag om HD:s sammansättning(SFS 1946:879), gällande från , skulle en avledamöterna utses att vara HD:s ordförande förutom sintjänst. Enligt SFS 1972:151 vore denne chef för domstoleni administrativt hänseende. För regeringsrättensvidkommande är motsvande bestämmelse av senare datum.Enligt 3 § SFS 1971:289 skulle Konungen förordna ett avregeringsråden att vara domstolens ordförande, enligt 2 §SFS 1971:1208 chef för domstolen i administrativthänseende. Dessa placeras såsom generaler under sintjänstetid men sakna eljest särskiljande ämbetstitel.I inrättades högsta domstolen och högstaförvaltningsdomstolen genom lag och består avvardera av en president och ett antal justitieråd resp.förvaltningsråd.Åtminstone för Högsta domstolens ordförande synesmotiverat att för dennes tjänstetid tillägga vederböranderiksdrotstiteln enligt de ursprungliga intentionerna viddomstolens projektering.
mot · GH02Ju408 · 1994-01-25 00:00:00 — -- somhar i uppdrag att lämna regeringen förslag vid utnämning tilldomartjänster -- inrättades . Nämnden bestårav åtta ledamöter vilka utses av regeringen för entreårsperiod. Ledamöterna utgörs förutom avDomstolsverkets generaldirektör av domare från olika slagsdomstolar. Fram /94 hade ävenkanslipersonalen en representant.När kanslipersonalen fick denna representant --med bl.a. motionsstöd från fyra folkpartister -- skrevriksdagens justitieutskott i sitt betänkande: ''När det gällerfrågan om en företrädare för TCO-S bör ha plats i nämndenbör noteras att domstolsarbetet i stor utsträckning är ettlagarbete som utförs av domare, notarier ochkanslipersonal gemensamt, och att det alltså är viktigt attdomarna har ett gott samarbete med övrig personal. Motden bakgrunden anser utskottet, i likhet medjustitieministern, att det är motiverat att bereda TCO platsi tjänsteförslagsnämnden. Härigenom kommer andrapersonalkategoriers synpunkter på tjänstetillsättningarnaatt kunna tas till vara på ett bättre sätt än förnärvarande. ''(1989/90:JuU25)Detta var en viktig reform för demokratin ochjämställdheten inom domstolsväsendet där chefstjänsternainnehas av domare men mer än hälften av arbetstagarnautgörs av kvinnlig kanslipersonal. Tillsättningsförfarandetförbättrades genom en allsidigare bedömning av olikasökandes chefsegenskaper. Förhandling jämlikt denarbetsrättsliga medbestämmandelagstiftningenförenklades.Vi anser därför att det var ett bakslag förarbetsdemokratin och jämställdheten när nyligenföljde justitieministerns förslag i proposition 1993/94:14 ochuteslöt kanslipersonalens representant. Med anledninghärav bör denna återinsättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att representant förkanslipersonalen skall ingå i domstolsväsendetstjänsteförslagsnämnd.
mot · GH02Ju409 · 1994-01-25 00:00:00 — I betänkandet (SOU 1993:99) föreslås attinskrivningsverksamheten flyttas från tingsrätterna ochsamordnas i en ny organisation. Förslaget innebär enförsvagning av underlaget för de små tingsrätternasfortbestånd.Sollefteå tingsrätt är en av de små tingsrätterna i landetsom därmed skulle komma att hotas av nedläggning på sikt.De små tingsrätterna har varit ifrågasatta, ochdet är uppenbart att en ytterligare begränsning av de småtingsrätternas uppgifter får konsekvenser för den framtidatingsrättsorganisationen och för servicen till allmänheten.Inskrivningsverksamheten är starkt decentraliseradtill tingsrätterna med alla de fördelar det innebär förallmänheten. Den tekniska utvecklingen med bl.a.datorisering av verksamheten bör i stället för enkoncentration utnyttjas fullt ut för att bibehålla den lokalaförankringens fördelar.Statskontoret har i en undersökning visat att de småtingsrätterna är effektiva. Den lokala förankringen ochnärheten till åklagare, polis, advokater och domstol har storbetydelse för verksamheten. I många fall uppvisar de smådomstolarna en större effektivitet än de stora domstolarna.I utredningen konstateras också attinskrivningsverksamheten fungerar bra,handläggningstiderna är korta, besluten håller hög kvalitet,verksamheten är kostnadseffektiv och servicen är god.Mot bakgrund av dessa bedömanden finns det intetillräckliga skäl att vidta några förändringar avinskrivningsverksamheten.Utredningsförslaget är således illa underbyggt.Utredningen borde i vidare mening belyst följderna av sittförslag. Vilka konsekvenser får förslaget för de småtingsrätterna i fråga om service till allmänheten? Vilka blirkonsekvenserna för personalen och förnotarieutbildningen? Vilka effekter får förslaget församhällets totala kostnader? Vilka följder får förslaget förde små tingsrätternas möjligheter till överlevnad?Utredningen har enligt vår mening inte tagit tillräcklighänsyn till de samlade konsekvenserna av sina förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attinskrivningsverksamheten skall bibehållas inomtingsrätternas verksamhet.
mot · GH02Ju410 · 1994-01-25 00:00:00 — Den som idkar näring kan ha ett behov av att användaden egendom som ingår i näringsverksamheten somkreditsäkerhet. Ärenden om företagshypotek handläggsmed hjälp av ADB och sker vid en för hela landet centralinskrivningsmyndighet som är knuten till tingsrätt.Vid Patent- och registreringsverkets (PRV:s)bolagsavdelning förs ett register över samtliga svenskaaktiebolag. Vid utgången av 1994 kommer också samtligaföretag som registreras i handels- och föreningsregistret attfinnas hos PRV. Detta innebär att samtliga näringsidkaresom kan tänkas vilja upplåta företagshypotek finnsregistrerade i PRV:s register.I dag finns ingen koppling mellan PRV:s register ochföretagshypoteksregistret. Förändringar i uppgifter rörandeföretagen, t.ex. avseende firma och företrädare, noterasinte i registret över företagshypotek. Den som vill ta redapå om ett visst bolag har några företagsinteckningar måstevända sig till såväl PRV som till för att fåfram relevant information. Det vore naturligt om man hosden myndighet som registrerar bolaget också kunde få redapå om det finns några inteckningar i företaget. När detgäller fastigheter finns ju uppgifterna om fastigheten ochinteckningarna i samma register.Det kan anmärkas att bl.a. och har ettsystem där registret över företagsinteckningar förs avPRV:s motsvarighet. I de länderna har man funnit detnaturligt och effektivt att föra samman dessa uppgifter.Genom att PRV för ett register över alla företagunderlättas möjligheterna till en samlad information omföretagen. PRV:s register är helt datoriserade och det ärmöjligt att nå informationen ur registren bl.a. genom egenterminaluppkoppling. Om uppgifter om företagshypotekfanns tillgängliga i samma register skulleinformationsinhämtandet ytterligare underlättas.PRV har stor erfarenhet av registreringsärenden. Deaktuella arbetsuppgifterna är av samma art som de vilka nuhandläggs av PRV:s personal. Den erfarenhet personalenhar av bolags- och föreningsärenden kan vara till stor nyttavid granskning av ärenden rörande företagsinteckningar.Även ur domstolssynpunkt är det lämpligt med enöverflyttning. Den renodling av domstolarnas verksamhetsom nu initieras borde få till följd att företagshypotek kanflyttas till PRV, eftersom företagshypotek väl får anses liggalångt från dömande verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överflyttning av registreringen avföretagshypotek till .
mot · GH02Ju411 · 1994-01-25 00:00:00 — omfattar kommun, somhar cirka 25 000 invånare. Domkretsen motsvarar Blekingesdubbla yta och är större än hela län.Hovrätten för nedre har i sitt yttrande överförslaget till ny organisation och administration fördomstolsväsendet avstyrkt en föreslagen nedläggning avSollefteå Tingsrätt med åberopande av de stora avståndenoch den sämre service som skulle drabba dem som omfattasav denna tingsrätts upptagningsområde. Hovrätten hävdarockså att vid de tillfällen då mer än en domare krävs vid endomstolsförhandling sådana kan ''lånas'' ut från hovrätteller annan näraliggande tingsrätt.För att förstärka domkrets och därmed ge denökade möjligheter att överleva bör kommun, somi dag ingår i domkrets, utan nackdel kunnaöverföras till . Likaså kan , Rossönoch , som förut tillhört domkrets, återförasdit. Det bör även gå att föra över områden som Ytterlännäs,, Styrnäs och till domkrets.I de fortsatta övervägandena rörande tingsrättens iSollefteå framtid bör frågan om en ändraddomkretsindelning ingå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om domkretsindelningen förSollefteå tingsrätt.
mot · GH02Ju413 · 1994-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen redovisas att regeringen /94 har beslutat att göra om en avdelningvid varje kammarrätt till en extra avdelning. FörKammarrätten i del innebär det attkammarrätten nu har sex avdelningar, varav en extra. för samma budgetår framgår att det är enav de två avdelningarna i som är den extraavdelningen.De två avdelningarna i startade sin verksamhetden l . Att man förlade två kammarrättsavdelningartill innebar en mycket välkommen förstärkning avdomstolsväsendet i övre . Tilläggas kan attverksamheten också har fungerat mycket bra med godaadministrativa och personella kontakter mellan Sundsvalloch Umeå.Att regeringen nu valt att av Kammarrätten i Sundsvallomvandla just en av två avdelningar till en extraavdelning väcker naturligtvis frågan om regeringen nu harplaner på att lägga ner verksamheten i . Att enavdelning inte räcker för en fungerande verksamhet tordevara uppenbart. En sådan nedläggning skulle vara mycketolycklig för regionen. Det finns sålunda redan nu anledningatt framhålla varför två kammarrättsavdelningar bör finnaskvar i Umeå.Kammarrättsfilialen inrättades när Försäkringsrättenför , som var lokaliserad till , lades ned.Till viss del fråntogs då domstolsverksamhetsamtidigt som ny tillkom. Frågan gäller sålunda delvisdomstolsverksamhet som länge funnits i regionen.Befolkningen i övre har rätt till sammasamhällsservice som befolkningen i andra delar av landet.Dit hör ett välutvecklat domstolsväsende med tillgång till enallmän förvaltningsdomstol i andra instans inom regionen.Behovet av att ha en sådan domstol inom regionen kommerför övrigt troligen att öka med det allt större inslag avmuntliga förhandlingar som man kan räkna med som enföljd av närmandet till EU-länderna.Att det finns en kammarrättsverksamhet i innebärockså fördelar för andra domstolar i regionen och överhuvud taget för den juridiska verksamheten. För en ungjurist blir det mer attraktivt att välja övre ompersonen vet att det finns möjligheter att alternera mellanolika domstolar.Likaså för dem som väljer att studera juridik böralternativet att välja , som numeraerbjuder en fullständig juristutbildning, vara mer lockandeju större möjligheter det finns att efter studierna välja enyrkesbana inom regionen. gynnar dettajuristrekryteringen i övre Norrland.Vid beslut om domstolsväsendet i övre måstestatsmakterna särskilt beakta avstånden inom regionen.Detta innebär att det måste finnas acceptans för en någothögre merkostnad för att upprätthålla en del rimliga kravpå tillgänglighet till domstolarna.Kammarrätten i gagnar på många sätträttssäkerhet och tillgänglighet för de enskildamedborgarna i övre . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om domstolsväsendet i övreNorrland.
mot · GH02Ju414 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är viktigt att det blir naturligt och möjligt förbetrodda människor att åta sig uppdraget somförtroendevalda nämndemän.Nämndemännen har en betydelsefull uppgift viddomstolarna och därför bör samhället visa sin uppskattninggenom att en skälig ersättning utgår och att omkostnadertäcks.Nämndemännens ersättning har inte följt nivån förandra förtroendeuppdrag i samhället. Kommunallagentillåter full ersättning för förlorad arbetsinkomst, och detborde vara självklart att staten prövar möjligheten atttillämpa detta för nämndemännen. Det måste varaangeläget att sammansättningen av nämndemän är allsidigvad gäller t.ex. ålderssammansättning, yrkesgrupper, mänoch kvinnor. När det gäller mål som tar blir denekonomiska uppoffringen med nuvarande ersättningsnivåerorimlig. Det kan inte vara rätt att det snart enbart ärpensionärer och studenter som har råd att åta sig uppdragetsom nämndemän. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till nämndemän.
mot · GH02Ju415 · 1994-01-25 00:00:00 — De polisanmälda sexuella övergreppen mot kvinnor harökat dramatiskt . Kvinnovåldet är ettstort och svårt samhällsproblem. Det förekommer i allasamhällsklasser och innehåller den största doldabrottsligheten.Att kvinnomisshandeln fortfarande till stor del är osynligberor förmodligen på att detta våld av många har betraktatssom en privat angelägenhet. Kanske inte så märkligt dåmisshandel på enskild plats först föll under allmäntåtal.Som följd av att fler kvinnor anmäler övergrepp harunder senare år flera sexualmål uppmärksammats i Sverige.Kritik har riktats mot vissa uttalanden som gjorts av rättensledamöter gällande kvinnors situation. En föråldradkvinnosyn kan ge resultatet att offret skuldbeläggs iställetför förövaren. Den rättsliga processen får inte leda till attoffret utsätts för ytterligare kränkningar.Det är viktigt att den lagstiftning som finns tillämpas påett sätt som står i samklang med intentionerna bakom den.Speciellt i sexualmål har det uttalats krav om en jämnarekönsfördelning bland nämndemännen för att uppnå dennamålsättning.En jämn könsfördelning bland rättens ledamöter bordevara en självklarhet. Det finns skillnader mellan kvinnorsoch mäns syn i trovärdighetsfrågor, uppsåtsfrågor m.m.Både kvinnors och mäns kunskaper och erfarenheterbehövs för rättvisa ställningstaganden.Vi förordar en könskvotering av nämndemän -- i förstahand vid sexualbrott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till en bättrefördelning mellan män och kvinnor bland nämndemän.