ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Jo665 · 1994-01-25 00:00:00 — Luftföroreningar från tung trafik m.m. Utsläppen av luftföroreningar från tunga vägfordon,arbetsmaskiner, traktorer, fritidsapparater ökar. Särskiltutsläppen av kväveoxid inger oro där t.ex. enbartarbetsfordon står för av utsläppen.Allt fler personbilar har katalysator men den tungatrafikens utsläpp renas knappast alls. En lastbil eller busskan förorena lika mycket som 20--100 modernapersonbilar. Denna skillnad uppmärksammas av allt fler ochframstår som går utan åtgärder som alltmärkligare. Detta gäller också arbetsmaskiner, traktorer,etc.På vår fritid använder vi allt fler apparater som drivs medolika fossila bränslen. Även utsläppen från dessa framstårsom allt allvarligare. I finns nu lagstiftning sombegränsar luftföroreningar från fritidssektorn. Eftersom detofta handlar om små motorer torde det blifrågan om att använda andra miljövänligare bränsleneftersom avancerad reningsteknik skulle bli för dyr.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslagom hur de i motionen nämnda luftföroreningarna skaminska. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att den återkommermed förslag om hur luftföroreningarna från tunga fordon,arbetsmaskiner m.m. skall minska.
mot · GH02Jo667 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt lagen om kväveoxider tas en kväveoxidavgift utfrån bl.a. en panna i vilken varmvatten, hetvatten, ångaeller hetolja framställs för bostadsuppvärmning,elproduktion eller användning i industriella processer.Avgifter tas inte ut från förbränning i sodapannor ellerlutpannor.Syftet med lagstiftningen är självfallet att begränsautsläppen av kväveoxider, vilket är bra. Avgiften ärkonstruerad som en ''tvåstegsraket'' där man måste mätadels de faktiska utsläppen av kväveoxider, dels den energisom man kunnat använda sig av. Avgiften är /kgkväveoxid. Sedan görs en avräkning från avgiften påkväveoxidutsläppen i förhållande till den energi som mankunnat använda sig av, vilket betyder att vissa anläggningarfår mer tillbaka än de ''betalat in'', medan andra får betala.Lagstiftningen har i ett avseende fått ett egendomligtresultat, som jag inte tror var lagstiftarens avsikt.Som exempel vill jag nämna ett företag i --Nordisk Carbon , enda tillverkare avkimrök, en basråvara inom gummi- ochtryckfärgsindustrin -- som enligt min mening drabbats på ettolyckligt sätt av höga miljöavgifter.I formell mening omfattas företaget av lagen. Jag tyckerdock att man på goda grunder mycket väl skulle kunnajämställa kimrök-tillverkning med skogsindustrins soda-och lutpannor, som ju inte omfattas av lagen. Skälen härtillär att energiproduktion inte är det primära för företaget ochatt alternativet till enerigiproduktion är att låta förbrännaprocessgasen i en s.k. fackla utan någon samhällelig nytta.I dag försörjer företaget totala fjärrvärmebehovmed , av Malmös totala elbehovsamt oljehamns behov av s.k. hamnånga.Företaget har investerat i en anläggning så attenergimängderna vid produktionsprocessen har kunnatutnyttjas. ''straffas'' istället företaget för denna åtgärd.Därtill kommer att produktion av kimrök är en urberedskapssynpunkt strategisk vara. Att det dessutom iinternationellt hänseende hämmar konkurrensen försvårarytterligare problemen.Lagstiftningen om miljöavgifter vid kväveoxidutsläppbör därför enligt min mening ses över och i detta avseendeförändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av lagen ommiljöavgift för kväveoxidutsläpp.
mot · GH02Jo672 · 1994-01-25 00:00:00 — Bevarandet av svenska lantraser I proposition 1993/94:30 om Biologisk mångfald sägs attbevarandeplaner skall upprättas för alla arter av husdjuroch lantraser för vilka anses ha särskilt ansvar. Föratt detta skall kunna förverkligas måste skyndsammainsatser sättas in.Jordbruksverket anser sig inte ha personal ochekonomiska resurser för att ta itu med denna för vårt landså viktiga fråga och bl.a. följa upp den inventering avfjällrasen som gjordes 1990--1992. Då konstaterades attfjällkon, som är en del av vårt kulturarv, minskatoroväckande. Levande fäbodar är inte bara av värde för densvenska historien utan också för turism-, besöks- ochupplevelsenäringen i , som har storaframtidsutsikter. Till en levande fäbod hör inte barabyggnader, redskap o.d. utan också husdjuren som varorsaken till att fäbodarna kom till. En fjällko kan inteersättas av en rödbrokig ras, eftersom den inte hör till dennaturliga miljön på en fäbodvall.Avelsorganisationernas uppgift är att sköta inventeringoch registrering av husdjur, hålla kontakt med djurägare,planera avel, förmedla livdjur, ge information ochrådgivning, stödja aktiv djurhållning i deras naturliga miljöm.m. För några särskilt hotade djurslag, framför alltfjällkor, finns det inte några avelsorganisationer som kanklara den uppgiften. I dessa fall är statliga insatsernödvändiga, till dess det finns organisationer som kanöverta ansvaret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel bör anslås för attbevara svenska lantraser.
mot · GH02Jo674 · 1994-01-25 00:00:00 — Återvinning av datorer och annan elektronisk utrustning Regeringens politik har genom förslagen och beslutenvad gäller den s k kretsloppspropositionen visat en klarmarkering mot ett effektivare resursutnyttjande. Dettainnebär bl a en ökad återvinning av olika produkter ochmateriel.En produkt för vilken en ökad återvinning har aviseratsär datorer och annan elektronisk utrustning. Detta ärsjälvfallet positivt och innebär vid genomförandet attkomponenter, metaller plaster m m kan återvinnas ochutnyttjas för nya produkter. finns företag somhar specialiserat sig på denna speciella återvinning och dettavisar att det redan nu finns ett ekonomiskt utbyte av dennaresurs- och miljöanpassade återvinning.I har flera företag inom elektonik-och datatillverkningen drabbats av problem. Det senasteexemplet på detta är tillverkningsföretaget i Ronneby.Här kommer tillverkningen att flyttas över till . Irådande arbetsmarknadsläge är detta mycket olyckligt.Insatser måste självfallet till för att lösaarbetsmarknadssituationen för de som här drabbas avarbetslöshet. Det företag som har specialiserat sig pååtervinning av datorer och elektronikprodukter kan härvidutgöra en viktig resurs. Genom en ökad återvinningsgrad avdessa produkter kan självfallet nya och angelägnaarbetsuppgifter skapas.Enligt min mening är det därför angeläget att dessaregler och återvinningsmål blir förverkligade.Härigenom kan vi både få till stånd en ökad återvinning sommedför ett effektivare resursutnyttjande och miljövänligaresamhälle och skapa möjlighet för nya ochvaraktiga arbetstillfällen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återvinning av datorer ochelektronik.
mot · GH02Jo677 · 1994-01-25 00:00:00 — Stränderna hotas -- förstärk strandskyddetStrandskyddet har funnits . Det tillkom föratt skydda stränderna och bevara strändernas tillgänglighetför allmänheten. har det fått allt störrebetydelse för att bevara den biologiska mångfalden.Stränder utgör ofta högproduktiva biotoper med ettvarierat biologiskt liv. Ofta är hotade arter knutna tillstrandmiljöer.Strandskyddet hotas dubbelt. Dels driver moderaternapå för att strandskyddet via ändrad lagstiftning skall luckrasupp, dels följer många kommuner inte strandskyddetsintentioner utan beviljar undantag eller ser mellan fingrarnapå överträdelser. Särskilt i och efter kusternahar stränder bebyggts trots strandskyddet. Efterfrågan ochbebyggelsetryck på stränder kan förväntas öka i framtiden.Inte minst i internationellt perspektiv har vi en skyldighetatt bevara våra stränder som i många aspekter är unikatillgångar.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma med förslagom hur strandskyddet ska förstärkas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den återkommermed förslag om hur strandskyddet skall förstärkas.
mot · GH02Jo682 · 1994-01-25 00:00:00 — planer på att provborra efter olja i Skagerrakupplevs som ett hot mot Bohuskusten.Skagerrak räknas som ett av världens mest produktivahavsområden för fisk. Här fångas 100 fisk och skaldjur. Utmed finner någon miljon människor avkoppling ochskönhetsupplevelser. och fauna har stort intresse förforskning och utveckling. Skador på det rika fågellivet harvi redan erfarenhet av. Oljeskadade fåglar påträffas när dethar varit något oljeutsläpp från oljeutvinning i Nordsjön.Erfarenheter från provborrningar i andra delar avvärlden visar att de kan förorsaka allvarliga oljeutsläpp.Enligt tidningsuppgifter finns det enmiljökonsekvensutredning men den gäller enbartprovborrningarna, inte en eventuell utvinning.Detta är naturligtvis en brist som måste åtgärdas. Norskaundersökningar visar att den så kallade ''Norskerenna'' iSkagerrak fungerar som uppsamlingsplats för farligamiljögifter. Merparten av miljögifterna PCB och PAH(polyaromatiska kolväten) kommer med havsströmmarnafrån de andra nordsjöländerna. Dessa lagras på botten ochdet är risk för att djuphavsfisk får i sig miljögifterna.Skagerrak får inte förorenas mer. Vi ska i stället skapaförutsättningar för bättre miljö i våra vatten. Vi förutsätteratt regeringen i överläggningar med den norska regeringenkommer fram till ett för våra båda länder bra resultat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om risk för miljöskador i anslutningtill provborrningar i .
mot · GH02Jo689 · 1994-01-25 00:00:00 — Marknadsekonomi i miljöns tjänstVår vision är att marknadsekonomin skallutnyttjas effektivare i miljöns tjänst. Det redan påbörjadearbetet med att inarbeta miljöaspekter inationalräkenskaper ochnationalförmögenhetsberäkningar måste fortsätta.Grunden för det internationella och nationellamiljöarbetet finns bl.a. i de dokument som världens länderenades kring i . I fastslås attmiljöfrågorna måste integreras i ekonomin och ländernaåläggas att främja en sådan ekonomisk politik som gynnarmiljö och utveckling. I syfte att främja en hållbar utvecklingär marknadsekonomin det ekonomiska system som på ettöverlägset sätt lämpar sig att utnyttja i miljöpolitiken.Genom att kombinera den fria ekonomin med ekonomiskastyrmedel, t.ex. gröna skatter, pantsystem och överlåtbarautsläppsrätter går det att stimulera utvecklingen mot ettkretsloppssamhälle där konsumtion, produktion och handelsker under långsiktigt hållbara former.Fri handelI Rio-dokumenten pekas särskilt på vikten av fri handelför att främja en global utveckling. Miljöregler får aldriganvändas för protektionistiska syften, utan inskränkningari den fria handeln skall endast göras då det uppenbartbehövs för att skydda miljön och när andra åtgärder inte ärverkningsfulla.Då internationell handel ger upphov till stora mängdergods- och persontransporter måste dessa ske med hänsyn tillde olika transportmedlens belastning på miljön. Bådevägtrafik, luftfart och sjöfart orsakar betydandemiljöskador. För att transporterna skall bära sina kostnadermåste bl.a. en koldioxidskatt införas. Det sker lämpligast isamverkan med andra länder, och bör därför tainitiativ till detta i olika internationella organ. Skatterna påfordonsbränslen bör differentieras för att stimuleraanvändandet av de minst skadliga typerna.BubblorI har man länge utnyttjat marknadskrafterna inommiljöpolitiken. Ett sätt är genom handel med överlåtbarautsläppsrätter. Det innebär att företagen kan sälja och köparättigheter att släppa ut föroreningar. I har Polensom första land infört detta system.I har det länge funnits en misstro mot tankarnapå överlåtbara utsläppsrätter på samma sätt som tidigaremot miljöavgifter. Vi vill att olika bubbelmodeller,anpassade till svenska förutsättningar, införs påförsök. Detta skulle bli ett nytt och intressant komplementtill de nuvarande miljöpolitiska medlen.Regeringen bör därför i den kommande propositionenom en miljöbalk föreslå en lagtext som möjliggörhandel med överlåtbara utsläppsrätter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av fortsatt arbete syftandetill att miljöaspekter inarbetas i nationalräkenskaper ochnationalförmögenhetsmått,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ta initiativ tillinternationellt införande av skatt på bl.a.koldioxidutsläpp,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljödifferentierad skatt påbensin och andra fordonsbränslen,24. att hos regeringen begär att den i denkommande propositionen om miljöbalk föreslår riksdagenen lagtext som möjliggör handel med överlåtbarautsläppsrätter.
mot · GH02Jo806 · 1994-01-25 00:00:00 — har i storenighet uttalat sitt stöd för att folkrörelseengagemanget ijakten och viltvården skall bibehållas och utvecklas. Allttyder nu på att varken regeringen eller den borgerligariksdagsmajoriteten är beredd att fullfölja dessaambitioner.Vi socialdemokrater har ställt frågoroch interpellationer för att påvisa de orimliga krav somDomän kräver i jaktarrende. JordbruksministerKarl delar uppfattning att det ärmarknadskrafterna som skall ligga till grund förprissättningen medan centerpartisten i valrörelsen till jägarna var att bara det bliren borgerlig regering så skulle priserna på Domäns markersjunka.I förra årets frågor och interpellationer lovadejordbruksministern att kontakta ,som har uppdrag att följa utvecklingen inombl.a. prisutvecklingen vid älgjakt. I interpellationsdebattenuttalade ministern att han skulle delge ansvarig minister förDomän att man inte skulle driva upp priserna ionödan. Vi utgår ifrån att jordbruksministern står för sittlöfte, men några resultat har inte redovisats för osssocialdemokrater.Bakgrunden till de socialdemokratiska frågorna ochinterpellationerna är naturligtvis de våldsamma reaktionersom framkommit från jägarhåll runt om i landet motDomän Skog ABs prispolitik på jaktens område.Vi socialdemokrater förstår reaktionerna och den orosom har skapats i hela jägarkåren. Man ställer signaturligtvis vissa frågor: Vart är utvecklingen på väg? Är dethär ett tillfälle då man samfällt från markägarhåll medDomän som pilot mycket kraftigt vill höjaarrendepriserna? Det är inget tvivel om att övrigamarkägarkategorier bara ligger och väntar.För älgjakt tar dessutom ut en stor delav avgifterna i förskott, utan koppling till hur många älgardet är lämpligt att fälla. Många jägare upplever Domänsnya arrendepolitik som ett hot mot den svenska jaktenskaraktär av ''allmogejakt''. Jakten blir så dyr att endast dekapitalstarka har råd att jaga på Domäns marker. Dessutomriskerar viltvården att eftersättas eftersom de högaförskottsavgifterna stimulerar jägarna att skjuta de älgarsom ger mest valuta för pengarna, dvs. de största ochlivskraftigaste djuren.Vi socialdemokrater anser att kraftfulla åtgärder måstesättas in för att ändra Domäns arrendevillkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Domän Skog AB:sarrendevillkor.
mot · GH02Jo807 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt 39 § jaktlagen är till varje länsstyrelse knuten enlänsviltnämnd med uppgift att vara länsstyrelsensrådgivande organ i frågor om viltvården. I 46 §jaktförordningen finns föreskrifter om nämndenssammansättning m.m.Länsviltnämnden skall bestå av ledamöter somrepresenterar olika intresseområden. De skall utses påförslag av skogsvårdsstyrelse och jägarnas organisationer.Vidare skall de representera frilufts- ochnaturvårdsintresset. En ledamot skall besitta särskildkunskap om trafiksäkerhet och vilt. Återstående ledamöterskall företräda ägarna av jordbruksmark och skogsmark.Stora delar av jordbruksmarken är upplåten tillarrendatorer genom arrendeavtal. I vissa delar av landetuppgår den arrenderade jordbruksmarken till avden totala jordbruksmarken. Denna jordbruksmark är i deallra flesta fall upplåten utan jakträtt, vilken såledesmarkägaren själv förfogar över.Sett ur denna aspekt vore det därför lämpligt att ocksåjordbruksarrendatorerna och deras intressen blevföreträdda i länsviltnämnderna. De är i allra högsta grad isitt yrkesutövande beroende av jakt och viltfrågorna menhar ingen eller föga möjlighet att påverka desamma. Deraserfarenheter och kunnande anser vi skulle vara en tillgångatt ta tillvara i detta sammanhang.Vi anser att även jordbruksarrendatorerna skall varaföreträdda i länsviltnämnderna. Detta kan enklast görasgenom ett tillägg till 46 § jaktförordningen där det då börinskrivas att även detta intresse skall vara företrätt genomrepresentation som utses på förslag avjordbruksarrendatorernas organisationer i respektive län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förändring av 46 §jaktförordningen.
mot · GH02Ju203 · 1994-01-25 00:00:00 — För en rationell och kostnadseffektiv brottsbekämpningär det viktigt att polis, åklagare och domstolspersonalsamarbetar på ett bra sätt. En grundförutsättning härför äratt polisdistrikt, åklagardistrikt och tingsrätternasdomkretsar är samordnade.Indelningen i åklagardistrikt och domkretsar förtingsrätter bestäms av medan numeralänsstyrelserna bestämmer om indelningen i polisdistrikt.Decentraliseringen av beslut som rör polisarbetet tilllänsnivå är värdefull. Lokalkännedomen är ovärderlig närdet gäller att fördela polisresurserna på ett optimalt sätt ochdet är nu lättare för polisen att på nivå engageraföräldrar, skola och frivilliga organisationer i ettbrottsförebyggande ungdomsarbete. De flesta inser atthårdare straff inte leder till minskad brottslighet. Det somkan bryta den långvariga ökningen av brottsligheten ärmänniskor som engagerar sig för ungdomar i riskgrupper.Det finns dock anledning att ifrågasätta om riksdageninte -- med hänsyn till ovan nämnda behov av samordningmed åklagarmyndigheter och tingsrätter -- skulle ha behållitbeslutsrätten när det gäller indelning i polisdistrikt, eller atti vart fall garanti skapats på annat sätt för en sådansamordning.För att minimera administrationskostnaderna anser jagatt indelningen i polisdistrikt borde följa länsindelningen.Sedan kan man på lämpligt sätt indela polisdistriktet iverksamhetsområden utifrån kommungränser och andraförhållanden av lokal natur.Genom gammal rivalitet mellan olika kommuner harman i mitt hemlän inte kunnat ena sig om ett polisdistriktutan man har beslutat om tre. I den debatt som föregåttbeslutet har samordningsbehovet med åklagardistrikt ochtingsrätter nämnts men det har inte påverkat beslutet.Riksdagen beslöt att tillsätta enparlamentarisk arbetsgrupp med uppdrag att utredaorganisationen inom polisväsendet. Jag anser att dennaarbetsgrupp även bör utreda frågan om beslut som rörlandets indelning i polisdistrikt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av frågan om beslutsom gäller polisdistrikt.
mot · GH02Ju204 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med påsk- och nyårshelgerna avfyras intebara ''smällare'' och fyrverkerier utan också ett stort antalnödraketer. För personalen vid är det i vissasituationer omöjligt att avgöra om nödraketerna skjuts uppfrån land eller från sjön.Att sända upp nödraketer för nöjes skull blir alltvanligare vid ovan nämnda tillfällen. Det ställer naturligtvistill med stora problem för . Bara iMalmöområdet sändes det upp 75 nödraketer under densenaste nyårshelgen. Enligt rapporter från sjöräddningenavfyrades det över 300 nödraketer i på nyårsnatten.Detta ofog hade givetvis kunnat få allvarliga följder omnågon hamnat i sjönöd. De nödställda hade säkerligen intefått den assistans som varit nödvändig under rådandeomständigheter. Människoliv hade kunnat gå till spillo pågrund av andras omdömeslöshet.Nödraketerna har en begränsad livslängd. De måstebytas ut . De kostar ca per styck. Närdet är dags att köpa nya tycks många anse att de lika gärnakan bränna av uttjänta raketer trots att man inte befinnersig i en nödsituation. I de flesta fallen rör det sig sannoliktom ren obetänksamhet. Men det förhållandet ändraringenting i sak. Obetänksamheten medför ofta onödigakostnader för det allmänna och kan sätta människoliv ifara.Den som genom missbruk av nödsignal föranlederonödig utryckning av räddningskår, sjöräddning eller annatorgan för allmän bevakningstjänst kan enligt 16 kap. 15 §andra stycket dömas för missbruk avlarmanordning till böter. Av det anförda framgår attytterligare åtgärder måste vidtas för att stävja ofoget attsända upp nödraketer när det inte föreligger ennödsituation. Det finns därför anledning att se över ochkomplettera de regler som gäller. Mycket talar t.ex. för attdet bör införas föreskrifter om skyldighet att lämna tillbaka''uttjänta'' nödraketer till inköpsstället. Ett annat smidigaresätt kan vara att belägga inköpet av nödraketer med enlämplig pantavgift som betalas tillbaka vid ettåterlämnande.I samband med en sådan översyn kan det också varalämpligt att överväga särskilda föreskrifter som förbjuderförsäljning av fyrverkeripjäser som vid användning kanförväxlas med nödraketer eller andra nödsignaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare föreskrifter som syftartill att motverka missbruket av nödraketer och andranödsignaler.
mot · GH02Ju205 · 1994-01-25 00:00:00 — Det har förekommit och förekommer i massmediareportage om svenska män som genom förmedlingsbyråereller klubbar fått kvinnor från olika länder, t.ex. ,, och , att komma tillSverige. Denna kvinnoimport sätts ofta i samband med s.k.uppskjuten invandringsprövning.En uppskjuten invandringsprövning tillämpas när detgäller ingångna äktenskap eller samboförhållanden.Den uppskjutna invandringsprövningen innebär attuppehållstillstånd beviljas i taget under entvåårsperiod. Därefter kan permanent uppehållstillståndbeviljas om parterna fortfarande sammanbor. Omförhållandet upphör före tvåårsperiodens utgång, tashänsyn till samtliga omständigheter i ärendet närbedömningen görs om utlänningen ska få stanna i landet.Sådana omständigheter kan bl.a. varaatt utlänningenblivit misshandlad eller på annat sätt illa behandlad,attbarn finns i förhållandet,att utlänningen riskerar att blisocialt utstött vid återkomst till hemlandet,attutlänningen hunnit bli väl etablerad i arbetslivet.Kvinnojourer, kvinnohus och kvinnoorganisationer harunder årens lopp påpekat att många utländska kvinnor blirmisshandlade av sina män och även det faktum att det finnsmän som upprepade gånger tar hit kvinnor sommisshandlas. Många kvinnor har skrämts av männen medutvisningshot och, av rädsla för att avvisas, tvingats stå utmed misshandel och andra övergrepp under två års tid.Statens Invandrarverk har inte rätt att registrera de mänsom kvinnorna har anknytning till och på vilken grund desöker uppehållstillstånd. har därför ingenmöjlighet att få reda på vilka män som missbrukar systemet.I rapporten ''Kvinna och invandrare'' somInvandrarverket gav ut påtalas att åtgärder börvidtagas för att förebygga den kränkande behandling somen del utländska kvinnor utsätts för när de kommer hit föratt gifta sig eller sammanbo med en svensk man.En åtgärd för att komma till rätta med problemet skullekunna vara att polisen vid sin anknytningsutredningregelmässigt införskaffar ett polisregisterutdrag på mannen.Enligt lagen om allmänt kriminalregister får ta del av utdrag/upplysning från registret närdet handlar om beslut om ''frihetsberövande åtgärd'' enligtutlänningslagen. Enligt lagen om polisregister m.m. fårInvandrarverket också utdrag/upplysning om innehåll ipolisregister i medborgarskapsärende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av SIV:s möjligheteratt få tillgång till utdrag/upplysning om innehållet ikriminal- och polisregistret för att kunna ta detta ibeaktande i handläggningen av ansökningar omuppehållstillstånd på grund av anknytning.