mot · GH02So261 · 1994-01-25 00:00:00 — VälfärdVälfärd är något mer än tillgång till bra service ochekonomisk grundtrygghet. Det är tillgång till vacker ochoförstörd natur, möjligheten att leva ett bra liv, därmöjligheten att både förvärvsarbeta, ha familj och leva ettrikt liv på fritid finns.En definition av många på vad välfärd är:''att kunna försörja sig själv och bidra till att den som intekan det ändå kan leva ett bra liv''.InledningSverige har byggt upp ettvälfärdssamhälle, som runt om i världen har framstått sommodell för de länder som velat bygga upp ett jämlikt ochdemokratiskt samhälle.Kännetecknande för en välfärdsstat är ett ekonomiskttrygghetssystem tillgängligt för alla. Det grundar sighuvudsakligen på inkomstbortfallsprincipen. Den enskildeska vid sjukdom, handikapp, föräldraledighet ocharbetslöshet vara garanterad en rimlig ersättning. Vård,omsorg, service och utbildning skall erbjudas på lika villkoroch med rättvis fördelning.Förvisso har det funnits brister även i vårt samhälle.Låginkomstutredningen visade att en storgrupp människor i vårt samhälle inte hade del av denekonomiska tillväxten. På många håll har omfattandebyråkrati och brist på inflytande och makt från de berördavarit påtaglig i det offentliga systemet. Dåligtresursutnyttjande har på sina håll också kunnat påvisas.Icke desto mindre har framstått som ett land somi hög grad har kommit långt i sina strävanden att erbjuda enallmän välfärd till alla sina invånare, inte bara ett fåtal.Detta har skett genom en väl utbyggd hälso- och sjukvård,där den förebyggande hälsovården spelat en viktig roll. Justden förebyggande vården har i allmänhet varit gratis och istort omfattat alla barn. Detta har exempelvis inom barn-och mödrahälsovården haft en avgörande betydelse. Lågapatientavgifter, högkostnadsskydd och subventioneradeläkemedel har medfört att människor inte av ekonomiskaskäl behövt avstå från sjukvård.En medveten utbildningspolitik har syftat till att ge allabarn och ungdomar en god grundutbildning, oavsettfamiljens ekonomi. Genom rätten till gratisgymnasieutbildning och rätten till studielån/medel påhögskolenivå har även ungdomar från arbetarklassenkunnat skaffa sig högre utbildning.För dem som av olika skäl inte kunnat ta del avgrundskole- eller högre utbildning hardet funnits goda möjligheter att ta igen detta genom t.ex.komvux.NedskärningarDagens nedskärningar har självklart sin grund i vårtlands stora ekonomiska problem och växande arbetslöshet.All kraft måste satsas på att skapa nya arbetstillfällen. Ettfortsatt högt budgetunderskottet och bibehållenarbetslöshet innebär att alla försök att bibehålla god servicetill lägre kostnader är motiverade. Men det sätt som dessanedskärningar har skett på har inte alls kunnatmotiveras. 90-talets låginkomstutredning i form av om Orättvisans ansikte där journalisten har intervjuat människor som lever med mycketknappa resurser har visat hur hårt utslagningen frånarbetslivet drabbar. Klasskillnaderna ökar liksom risken atthamna i ett tvåtredjedelssamhälle.Arbetet inom den offentliga sektornInom den kommunala sektorn har uppsägningarna avpersonal ökat kraftigt. Självklart är detta djupt olyckligt förden som blir avskedad. Men det är i lika hög grad olyckligtför de personer som är i behov av service från kommun ochlandsting. På vissa sjukhus i anser exempelvis intepersonalen att man längre är i stånd att ge en anständig vårdoch behandling till långvarigt sjuka. Den personal som bliruppsagd går oftast ut i ren arbetslöshet eller olika formerav beredskapsarbeten. Det finns tyvärr rikliga exempel påpersonal på fasta tjänster som fått sluta, för att kort tiddärefter kallas in för att utföra i stort sett samma jobb mensåsom tillfälligt anställda!Vänsterpartiet föreslår att vissa AMS-medel som i dagsatsas på olika projekt och andra former avberedskapsarbeten går direkt till landsting och kommun föratt undvika ytterligare uppsägningar. Därigenom kanpersonal få stanna inom ordinarie arbetsuppgifter.AvgifterEn annan komponent i det svenska välfärdssystemet äratt de avgifter som utgår för service inom barnomsorg,äldreomsorg, handikappomsorg osv. bör hållas låga ochvara lika över landet. accepterar ingaskillnader i avgifter för i stort sett samma tjänst beroende avom tjänsten utförs i eller i . Den endaacceptabla orsaken till skillnader i avgiftssystemet är attinkomsten ska styra avgiftens storlek.PrivatiseringRegeringen har starkt gått in för att genomdrivaprivatisering i stor skala inom områden som dominerats sågott som helt av den offentliga sektorn. Inom skolområdethar exempelvis 94 privata skolor på grundskolenivågodkänts . De privata skolorna får av vadde kommunala skolorna får i genomsnitt per elev, utan attha samma skyldigheter som de! Det innebär i praktiken attmedel överförs från kommunala skolor till privata skolor. IStockholm beräknas merkostnaden på grund av ökningenav privata skolor till 17 miljoner! I har bidragen tilltvå privata skolor ökat från 1 miljon till ,merkostnaden beräknas där till 1--. Listankan göras lång. De reella kostnaderna för privatiseringenökar. Så har skett exempelvis inom skolan, där privataskolor har lyckats ta över större andel medel än derasuppgift motiverar (utredning från socialdemokraternasriksdagskansli). En viktig uppgift för denprivatiseringsivrande regeringen bör alltså vara attkartlägga hur mycket resurser som tas från de ''fattiga'' ochges till de rika?SocialtjänstenSocialtjänsten är det yttersta skyddsnätet för individensom passerat det generella trygghetssystemet. Närarbetslösheten stiger, sjukersättning ocharbetslöshetsersättning minskar, då ökar antalet människorberoende av socialbidrag. Trycket på ökar.Socialtjänstlagen som infördes innebar ett viktigtnytänkande på det sociala området. Egentligen hade dettanytänkande i praktiken redan börjat tillämpas . För många socialarbetare hade det tidigt stått klart attsocialtjänsten för att lyckas måste bygga på en tilltro till denenskilda människan och dennas egna intresse förförändring. Den omtanke om missbrukaren eller barnetsom far illa som fanns i den gamla nykterhetsvårdslagen,barnavårdslagen eller sociallagen skymdes kraftigt avkraven på kontroll och förmynderi. Socialtjänstlagenbekräftade denna utveckling med sin betoning av hjälp tillsjälvhjälp och respekt för den enskilda.Allt eftersom socialtjänstlagen nu har varit i bruk underdrygt har förvisso brister i densamma blivituppenbara. Det är en ramlag som inte inte klart anger vadden enskilda människan har rätt att kräva. Den uttalarrätten till ''skälig levnadsnivå'', utan att fastställa var dennanivå ligger. I en nyligen framlagd skrift frånStudieförbundet och samhälle ''Ramlagar iförvaltningspolitiken'' har forskaren , fil.dr irättssociologi, granskat socialtjänstlagen. Han konstaterardär att de oprecisa bestämmelserna kan strida mot andralagar och lämnar stort utrymme för godtycke. I knappa tiderväljer kommunerna att tolka lagen restriktivt. Resultatetblir att många beslut överklagas och går till domstol.En annan brist som uppstår utifrån att socialtjänstlagenär en ramlag är att beslut i enskilda ärenden enligt SOL i såhög grad blir föremål för detaljbeslut. Man kan jämföramed hälso- och sjukvårdslagen där ytterst få enskildaärenden föredras på sjukvårdsstyrelsens sammanträden.Kommunalt anställda tjänstemän har inte delegation attbesluta om relativt blygsamma bidrag som avviker frånriktlinjer. Detta kan ställas i relation till läkares rätt attbesluta om relativt kostsam operation eller ingrepp.Fram till föreskrev 4 §socialtjänstlagen att det i varje kommun skall finnas fullgöra kommunens uppgifter inomsocialtjänsten. I samband med Ädelreformen avskaffadesden bestämmelsen. Dels har kommunen rätt till frinämndorganisation, dels rätt till fri namngivning! Detinnebär att den eller de nämnder som har skyldighet attbetala bistånd enligt 6 § SOL kan ha olika namn:distriktsnämnd, barn- och ungdomsnämnd,områdesstyrelse osv. Självklart skapar detta viss förvirringoch rättsosäkerhet hos allmänheten. I lagen anges att det ärsocialnämndens uppgift att fatta beslut om bistånd. Dettaförbiseende bör åtgärdas.Socialtjänstkommitténs majoritet har i sitt arbeteföreslagit enhetliga normer för socialbidragen, så kalladriksnorm. Detta är helt i linje med vad hardrivit och varmt vill tillstyrka.Socialtjänsten har på sina håll lagt ut en del av sinauppgifter på entreprenad. Visst går det att delegerauppgifter, men det bör klart slås fast att inte någon form avmyndighetsutövning får förekomma på entreprenad.Exempelvis är det klart olämpligt att lägga utvårdnadsutredningar.PrioriteringEn ny SIFO-undersökning visar att av svenskafolket vill fortsätta att betala relativt hög skatt om man vetatt det därigenom går att bibehålla bra äldreomsorg, braskola, barnomsorg osv. Denna viljeyttring måste politikerrespektera!VDN-märkt välfärdVänsterpartiet vill också garantera rätt till kvalitet närdet gäller tjänster, omvårdnad och vård. Kvalitetssäkring,kvalitetskontroll och utarbetandet av kvalitetsnormer föratt få fram en VDN-märkning måste därför bli ett arbetesom regeringen prioriterar.Köp- och säljprincipen bygger på tillgång ochefterfrågan. Människor har dock inte en fri marknad attvälja på. Denna begränsas av geografiskt läge, typ av vara(vissa varor köper man bara en gång t.ex. hjärtbyte,barnomsorg fler ggr) samt svårigheter att få tillräckligkunskap om alternativa varor. Vidare är det oftast en alltförstor tidsförskjutning mellan köp och ev. uttryck förmissnöje med köpet. En kvalitetsmässigt dålig vara kanalltså säljas länge innan man blir missnöjd. (En köpt höftledkan bli dålig ). Detta kan resultera i felaktigabedömningar, ibland med allvarliga konsekvenser förköparen.Det behövs säkert riktade undersökningar till brukarna,typ enkäter och djupintervjuer samt statistiska analyser föratt undvika misstag.I olika vårdorganisationer måste en kontinuerligdiskussion om mål, medel och produkt föras på enprofessionell nivå. Denna diskussion borde vara oberoendeav ekonomiska hänsyn. Helst borde den också varaprestigefri och föras i en öppen dialog.Kontrollfunktion av utomstående fackmän som fritt kansätta upp riktlinjer för hur en vara ska se ut, kvaliteten etc.måste finnas. Detta ska ske utifrån yrkesmässiga kunskaper.Här ska även de politiska målen formuleras och stämmas avmot den faktiska tjänsten. Vidare ska det finnas kanalermellan brukaren och kontrollant.Vi befinner oss nu i ett läge när håller påatt läggas ut på regionala kontor. Målet för en sådandecentralisering måste vara atttillsynen/kontrollfunktionerna kommer närmareanvändarna och producenterna. En översyn av vad som ärbra och vad som är dåligt. Om en rättighetslagstiftning skallkunna införas som säkrar människors rätt till vård,omvårdnad och annan samhällsservice förutsättskvalitetskontroller. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en kartläggning angåendeprivatiseringens kostnader och effekter på den offentligasektorn bör göras,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att socialtjänstlagen böromarbetas till en rättighetslag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågan om att införa ettenhetligt namn på de kommunala organ som handläggerfrågan om bistånd enligt 6 § SoL bör utredas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en riksnorm för socialbidragbör införas i enlighet med framlagt förslag frånSocialtjänstkommittén,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjliga system förkvalitetskontroller och kvalitetssäkringar.