mot · GH02Kr510 · 1994-01-25 00:00:00 — Turismen i har utvecklatstill en av de viktiga näringsgrenarna, en viktig inkomstkällasom skapar betydelsefulla arbetstillfällen.Den forskning som bedrivs inom turismområdet ger vidhanden att turismen som näringsgren i ettframtidsperspektiv kommer att bli ett allt viktigarekomplement till andra näringar och en betydelsefull faktori samband med strukturomvandlingar, särskilt i regionermed ett i övrigt svagt näringsliv.Intresset för som besöksmål tycks dessutom ökafrån omvärlden. Den unika tillgången på orörd natur, rentvatten och inte minst vår allemansrätt har skapat enojämförbar konkurrensfördel mot andra länder ituristhänseende. Det är därför angeläget att värdera dessatillgångar och skapa instrument för att ökaintäktsmöjligheterna som mekanismer byggs inför att skydda och bevara detta unika.1992 omsatte den dalsländska turismen mer än 260miljoner kronor och gav sysselsättningseffektermotsvarande ca 350 årsarbeten. Den kommersiellanäringen svarade för av omsättningen vilket är ettmycket högt tal jämfört med riket i övrigt. De totalaskatteintäkterna genererade av besöksnäringen är mer än14 . Totalt sett är turismen en av deviktigaste näringarna för landskapet.Men har fortfarande, genom sitt geografiskaläge med sitt unika sjösystem och orörda natur, storautvecklingsmöjligheter inom turismen. Detta verifieras avdet stora och ökande intresset från främst ,och . Närheten till kontinenten är förståssärskilt värdefull och det är därför av yttersta vikt att stärkaden dalsländska profilen och därmed bana väg för att stärkadenna del inom näringslivet.Dalslands kanal är en av de centrala hörnpelarna i dendalsländska turismen, och med sin genuina prägel måsteden betraktas som ett riksintresse både ur turistsynpunktoch kulturhistoriskt sett.Utvecklingen av sjötrafiken har varit mycket expansivunder senare år. 1992 slussade ca 16 500 farkoster varav ca3 500 var motor- och segelbåtar. Totalt genomfördes ca 65000 slussningar under den gångna seglationssäsongen.Beräknat på besöksnäringens totala effekter svararDalslands kanal för ca och ca 120årsverken. De skattemässiga effekterna beräknas till ca 4miljoner kronor.Kanalbolaget har beräknat upprustningsbehovet underden kommande till ca ,arbetskraftskostnader ej inräknade. Denna investering kanoch bör inte bäras av bolaget ensamt, utan med stöd avriksintresset måste staten via bidra.Det finns i landskapet intresse och entusiasm för attstarta verksamhet som anknyter direkt eller indirekt tillturismnäringen. Men för många innebär det en storomställning att starta ny verksamhet. För de flesta ärdessutom finansieringsfrågan avgörande. Behovet avekonomiskt stöd och fackmässig vägledning iinledningsskedet är därför av central betydelse för attnyetablering skall komma till stånd och lyckas. Utöver dettaär behovet av stöd för marknadsföring av den egnaprodukten nödvändig då det i hög grad är en- ellerfåmansföretag som är aktuella. En större flexibilitet i t.ex.glesbygdsstödet är en tänkbar förbättring.Dalsland är ett av de minsta landskapen i medca 55 000 innevånare. Arbetslösheten är hög och allamöjligheter att finna nya vägar för arbete och välfärd måstesökas. Det är därför av synnerlig vikt att utveckla en av demest utvecklingsbara näringarna -- turismen! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förklaras somriksintresse,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade insatser förupprustning av ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att glesbygdsstödetges ökad flexibilitet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser för ökat stöd föratt utveckla turistnäringen i Dalsland.1