ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Bo608 · 1994-01-25 00:00:00 — En vägförbindelse till inom Kirunakommun i har eftersträvats under lång tidoch prövats av tidigare.Vid plangenomförande tillstyrktealla remissinstanser utom . Bland annat avdetta skäl avslog tidigare motioner i frågan.I naturresurslagen sägs att inom Rostu obrutnafjällområde -- inom vilket sameby ligger -- fåranläggningar som behövs för rennäringen genomföras.Alternativa vägsträckningar inklusivemiljökonsekvensbeskrivningar utreds avskogsvårdsstyrelsen. En ny utvecklad miljöanpassadvägbyggnadsteknik ger möjligheter att tillgodosenaturvårdens krav för just denna typ av anläggningar. Nyakrav och föreskrifter för rennäringen i fråga om slakt,slaktplatser, utrustning och transport av slaktkropparträdde i kraft . Utan tillgång tillvägförbindelse får sameby stora svårigheter attuppfylla den nya livsmedelslagen. Dessutom försämrasförutsättningarna att på ett ekonomiskt sätt bedrivarenskötsel.Dessa nya förutsättningar och möjligheter borde varatillräckliga för en omprövning av tidigare beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vägförbindelse till Talmasameby.
mot · GH02Bo610 · 1994-01-25 00:00:00 — Under titel Prisstödet tillrennäringen aktualiseras en fråga som i högsta grad berörrenskötseln och dess framtid.I propositionen berörs konsekvenserna av ett eventuelltmedlemskap i beträffande prisstödet. Vi delaruppfattningen att frågan om prisstödets konstruktion dåmåste bli föremål för överväganden som vi ser detangeläget att sådana överväganden görs redan nu medhänsyn till det förhållandet att prisstödet till sinkonstruktion i princip avviker från de regler som gällerinom EU för produktionsrelaterade stöd.Det bör därför inom prövas påvilket sätt prisstödet kan omräknas till ett djurbidrag,fortfarande med beaktande av att prisstödet skall utgå tillrenskötselföretag med viss minsta storlek.Vad gäller prisstödet för /94 angerregeringen att den avser att ''fastställa prisstödet i annatsammanhang''.Det skall inledningsvis erinras om att nuvarandestödnivå med /kg för vuxen ren och /kg för renkalv innebar en nedjustering av denstödnivå föreslog och som omräknat skullevara ett stöd i samma omfattning som då utgick per slaktadren. Prisstödsnivån till näringen har därför sänkts iförhållande till tidigare nivå.Mot denna bakgrund föreslår att stödetskall uppjusteras till ursprungligt avsedd nivå, dvs. 11 resp.17 kr/kg för /94.Beträffande överläggningarna så anser vi det självklartatt de rutiner som tidigare tillämpats även skallgälla. Med andra ord bör SSR och involveras iprocessen även fortsättningsvis. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisstöd till rennäringen.
mot · GH02Bo611 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med att i december 1992behandlade den s.k. samepropositionen (1992/93:BoU8)efterlyste vi socialdemokrater ytterligare klarlägganden omskogssamernas rättsliga ställning. Enighet rådde om attsådana överväganden borde göras. En majoritet i riksdagenförutsatte emellertid att regeringen utan någon uttryckligbegäran från skulle ytterligare övervägaskogsrenskötselns villkor och redovisa resultatet tillriksdagen. Vi socialdemokrater reserverade oss motbeslutet.Sametinget har därefter hemställt att regeringentillsätter en utredning om skogssamebyarnas rättsligaförhållanden och skogssamernas rättsliga ställning i övrigt.Även skogssamebyarna har begärt en sådanutredning.I ett regeringsbeslut har regeringengett i uppdrag att senast den 1 december 1994redovisa motiverade förslag till ytterligare åtgärder när detgäller skogssamernas rättsliga ställning. I regeringsbeslutetredovisas utredningar som tidigare gjorts och som berördelar av hela problemkomplexet. Regeringen anger som sinuppfattning att en särskild utredning om skogssamernasrättsliga ställning inte skulle komma att tillföra frågan någotnytt.Regeringsbeslutet måste tolkas på det sättet attskogssamernas villkor inte kommer att utredas ytterligareav regeringen. Däremot har getts i uppdrag attlämna förslag till åtgärder. Det är bra att gesdenna möjlighet även om uppdraget är begränsat enligtregeringsbeslutet. Regeringen tycks emellertid lägga helautredningsansvaret på och detta utan att tillföradet särskilda resurser. Enligt vår mening var det en brist isamerättsutredningen att den inte särskilt behandladeskogssamebyarnas speciella villkor. Bristen bör repareras.Den utredning som har förutskickats börregeringen också genomföra och redovisa för riksdagen.Det finns vidare anledning att befara attskogsrenskötselns villkor t.o.m. kommer att försämras bl.a.på den mark som tillhörde staten vid utgången av juni 1992och som överlåts till . Sådana uttalanden somindustriministern gjort om att en strikt kommersiellinriktning skall gälla för den förestående fusionenAssi--Domän--NCB är illavarslande. En sådan utvecklingför renskötseln skulle gå stick i stäv mot regeringens ochriksdagens tidigare uttalanden i frågan och de framställdakraven på en reform beträffande skogssamebyarnasinflytande över jakt- och fiskeupplåtelserna. Denna reformskulle i praktiken blockeras vid en privatisering av --Domän--NCB. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i frågan om skogssamernas rättsligaställning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samernas rättigheter på marksom tillhörde staten vid utgången av .
mot · GH02Bo612 · 1994-01-25 00:00:00 — Anslaget för främjande av rennäringen används även förunderhåll av riksgränsstängsel med anledning av bl.a. 1972års svensk-norska renbeteskonvention, som reglerarrenbetningen i gränsområdet mellan de båda länderna.Avtalet går ut men måste Sverigepåkalla tillsättandet av en nödvändig kommission. Därförär det angeläget att redan nu genomen särskild tjänsteman avdelas förkonventionsproblematiken.En fråga som varit föremål för diskussion ärrennäringens omfattning. Från statens sida har hävdats attantalet renar är för högt med hänvisning till efterfrågan pårenkött. Samerna hävdar att det är betestillgången på långsikt som måste vara avgörande för hur många renar somskall kunna hållas.För att avgöra denna fråga krävs att en fullständigbetesinventering görs. har 11 av 44 byar inventerats.Jordbruksverket bör få i uppdrag att utarbeta ensamlad plan för inventering av de återståendebetesområdena.Medel för betesinventeringen anvisas under anslaget''Främjande av rennäringen'' () somframför allt används för renstängsel mot . Inomnäringen på båda sidor av gränsen borde det faktiskabehovet av stängsel kunna diskuteras. Det skulle kunnaleda till mindre kostnader för stängsel. Anslaget skulle då istörre utsträckning kunna användas till den nödvändigainventeringen av betesområden.Prisstödet till rennäringen utgår med /kg förvuxen ren och /kg för renkalv, vilket är en nedjusteringav den stödnivå jordbruksverket föreslagit. Den nyakonstruktionen av prisstödet skulle bli detsamma som närstödet utgick per slaktad ren. Det blev emellertid inte fallet.Jordbruksverket har föreslagit att stödet skall justerasupp till den nivå som var avsedd, dvs. /kg för vuxen renoch /kg för renkalv. bör fatta detta beslutunder förutsättning att detta ryms inom anvisade medel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svensk-norskarenbeteskonventionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad plan förrenbetesinventering,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisstödet till rennäringen.
mot · GH02Bo613 · 1994-01-25 00:00:00 — sameby inom kommun i länmed centralviste i Kattuvuoma, öster om , harsedan årtionden strävat efter att erhålla vägförbindelse.För nämnda samebys överlevnad är tillkomsten avdenna vägförbindelse i detta väglösa område av avgörandebetydelse.Tidigare har transporten av renslakt från området skettmed helikopter över Torneträsk. Från och med den 1 juli1993 gäller för rennäringen nya föreskrifter och krav förslakt, slaktplatser, utrustning, transport av slaktkropparm.m. Dessa krav har medfört att förutsättningarna för attpå ett ekonomiskt sätt bedriva renskötseln inom Talmasameby ytterligare har försämrats på ett allvarligt sätt.Vägverket utarbetade enlokaliseringsplan av väg för nämnda sameby. Planen varföremål för remissbehandling och så gott som samtligainstanser tillstyrkte planen med undantag av en, nämligenNaturvårdsverket.Naturvårdsverket ansåg i sitt yttrande att förslaget stredmot den föreslagna naturresurslagens 3kap. Verket ansåg att gränsen för de obrutnafjällområdena måste ändras och för en sådan ändringkrävdes ett riksdagsbeslut.I nämnda lag sägs dock att inom Rostu obrutnafjällområde, inom vilket sameby ligger, fårbebyggelse och anläggningar komma till stånd endast om debehövs för rennäringen, den bofasta befolkningen, denvetenskapliga forskningen eller det rörliga friluftslivet.Skogsvårdsstyrelsen i har utvecklat enny miljöanpassad vägbyggteknik samt presenterat nyaalternativa sträckningar som ger nya möjligheter atttillgodose naturvårdens krav ifråga om just denna typ avanläggningar och byggande.Enligt vårt förmenande är detta vägobjekt nödvändigtför renskötseln inom sameby och därmed också engaranti för den samiska kulturens överlevnad inom dettaområde. bör därför tolka naturresurslagen på ettsådant sätt att vägobjektet kan komma till stånd.Regeringen bör därefter ta initiativ till ett förverkligande avdenna vägförbindelse för sameby. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en vägförbindelse förTalma sameby.
mot · GH02Bo614 · 1994-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen anges från jordbruksverket attframtagandet av underlag för renbetesinventeringenfortsätter. har tidigare understrukit viktenav att betesinventeringar genomförs och får ligga till grundför nödvändiga ställningstaganden om hur renskötseln skallkunna utvecklas på ett positivt sätt.Vi efterlyser en plan från jordbruksverkets sida hur ochi vilken takt renbetesinventeringarna kan genomföras.Ungefär en fjärdedel av samebyarnas betesmarker harhitintills varit föremål för betesinventering. I rådandearbetsmarknadsläge kunde fältarbetsdelen medverka till attbereda sysselsättning i inland. Det anslag somanvänds för betesinventeringar skall också bekosta ochunderhålla vissa stängsel enligt ett till konventionen (SÖ1972:15) mellan och om renbetning m.m.anslutet protokoll. Vi finner det angeläget attöverenskommelse kan träffas mellan samebyarna på bådasidorna om gränsen i vilken omfattning dessa åtgärderbehövs. En minskning av kostnaden för stängsel skullekunna frigöra medel för renbetesinventeringen.När det gäller prisstödet till rennäringen har dettatidigare utgått med . per slaktad ren. Stödet utgårinnevarande budgetår med /kilo för vuxen ren och 16kr./kilo för renkalv. Den teoretiska omräkningen fråntidigare stöd till nuvarande motsvarar en krona mer perkilo. föreslår efter överläggningar medSvenska samernas riksförbund att prisstödet tillrennäringen kostnadsuppräknas med . per kilo till 11 kr.per kilo för vuxen ren och till . per kilo för renkalv.Denna prisuppräkning ryms inom föreslaget anslag . Vi föreslår att fastställer det prisstödjordbruksverket föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en plan förrenbetesinventeringar,2. att beslutar fastställa prisstödet tillrennäringen i enlighet med jordbruksverkets förslag.
mot · GH02Fi203 · 1994-01-25 00:00:00 — De senaste årens finans- och valutakriser har lett till enomfattande internationell debatt om vad som skulle kunnagöras för att minska mängden av kortsiktiga och spekulativtinriktade transaktioner på de internationellafinansmarknaderna och därmed stabilisera dessamarknader.Den keynesianskt inriktade nobelpristagaren har föreslagit en skatt på valutatransaktioner ochnyligen fick han stöd från den mer monetaristiskt inriktade(!) ekonomiprofessorn i ett tal införEuropaparlamentet.Också myndigheter och centralbanker har uttryckt oroför nya kriser om inte något görs för att minskaspekulationen. Tyska föreslog skärptaredovisningskrav för bankernas handel med så kalladederivatinstrument (värdepapper eller pengar som ger rättatt handla med andra värdepapper eller pengar, exempelvisatt man köper en viss mängd valuta vid viss kurs för leveransvid angiven framtida tidpunkt). I lär ocksåmyndigheterna överväga ny lagstiftning med hårdarekontroll (28.10.93).Det står visserligen i att man ''inte fårförhindra kortsiktiga valutaflöden''. Men det sägs också attett mål för fonden är att ''-- -- -- promote exchange stability,to maintain orderly exchange arrangements amongmembers''. (-- -- -- stimulera stabilitet i handeln med valutorgenom att upprätthålla reglerade valutaarrangemang blandmedlemmarna).En skatt hindrar inte valutaflöden, men den bromsar ochstabiliserar. borde enligt vår mening inom IMF ochandra lämpliga instanser verka för att en sådan''omsättningsskatt'' införs.IMF:s stadgar inte heller något absolut förbud mot allaformer av betalningsrestriktioner; ett land kan begära attIMF godkänner restriktioner på så kallade renakapitaltransaktioner.Vi anser att också bör verka för att stadganskärps och preciseras på denna punkt så att det blir lättareatt ingripa mot spekulativa och kortsiktigt inriktadetransaktioner. Regeringen bör också verka för störrestabilitet i det internationella betalningssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regering och riksbank verkar fören internationell skatt på valutatransaktioner samt föråtgärder som också på annat sätt stabiliserar detinternationella betalningssystemet.
mot · GH02Fi301 · 1994-01-25 00:00:00 — I finns drygt 585 000 fritidshus, med ett totalt taxeringsvärde på94 miljarder kronor (enligt särskildafastighetstaxering).En betydande del av fritidshusen återfinns i skärgården,fjällvärlden och i annan glesbygd. Dessaglesbygdskommuner har ett klent skatteunderlag, högkommunal utdebitering och höga kostnader för service ochinfrastruktur.Ända fram till beskattadesfritidshusen i den kommun där de ligger. Då ändradesreglerna så att skatten på fritidshus går till den kommun därägaren är mantalsskriven. Motivet till ändringen var attförenkla skatteadministrationen genom att ta bortmerarbete och därmed minska kostnaderna.Enligt vår mening finns det skäl för attompröva beslutet. Totalt sett är det betydande belopp detrör sig om och därför skulle en återgång till den gamlaordningen -- för de glesbygdskommuner runt om i vårt landsom berörs -- vara av utomordentligt stor betydelse.Under de år som gått sedan reglerna ändrats harsituationen för kommuner i allmänhet ochglesbygdskommuner i synnerhet märkbart förändrats.Statsbidragen har skurits ned, sommöjligheterna att öka skatteintäkterna starkt begränsats.Men kravet på en god samhällsservice till medborgarnakvarstår. Särskilt svår är situationen för våra utpräglade''fritidskommuner'', som utöver andra krav också skall hållafritidshusägare med god service.Enligt vår mening bör skattereglerna återgå till detidigare reglerna när det gäller beskattning av fritidshus, såatt fastighetsskatten tillfaller den kommun där fastighetenär belägen. Detta är i hög grad en rättvisefråga. Även omden föreslagna förändringen leder till merarbete och någothögre kostnader i skatteförvaltningen är det en regional-och glesbygdspolitiskt riktig åtgärd som bör genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i reglerna förbeskattning av fritidshus.
mot · GH02Fi302 · 1994-01-25 00:00:00 — Kommunala investeringar för fritidshusbebyggelse Våra kustkommuner har stora kostnader för att kunnaupprätthålla en acceptabel service för sina invånare.Orsaken är att de måste dimensionera sin service då de fritidsboende flyttar ut till sina fritidshus.Vägar, vatten, avlopp och räddningstjänst måste avpassasså att även de fritidsboende får en bra service.De fritidsboende betyder mycket för näringslivet i dessakommuner men medför också kommunala kostnader.Fritidshusens ägare betalar ingen skatt till den kommunfritidshuset är beläget i utan all inkomst beskattas i denskattskyldiges hemortskommun. Fastighetsskatten är statligoch tillfaller således inte heller kommunen.De investeringar en kommun måste göra på grund avfritidshusen står outnyttjade en stor del av året och blirsåledes endast en utgift utan någon motsvarande inkomst.Det är därför rimligt att de kommuner som har storfritidshusbebyggelse får någon form av kompensation förnödvändiga investeringar eller ges möjlighet till vissavgiftsfinansiering av dessa. En möjlig väg vore att denstatliga fastighetsskatten helt eller delvis ersattes med enkommunal fastighetsavgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av kommunersmöjlighet till någon form av kompensation för investeringari samband med fritidshusbebyggelse.
mot · GH02Fi304 · 1994-01-25 00:00:00 — av omorganisation av denoffentliga verksamheten har ett antal huvudmannaskiftenskett. Ett annat drag som karaktäriserat omorganisationenär de olika ekonomiska reformerna med samladestatsbidrag till kommunala sektorn i stället förspecialdestinerade. riktades statsbidragen direkttill huvudmannen, numera inriktas i huvudsak bidragen motdem som utnyttjar huvudmannens tjänst.I samband med huvudmannaskapsförändringar har enrad ekonomiska regleringar genomförts. I den månhuvudmännen inte kommit överens så harskiljenämndsförfarande tillgripits.Där utöver har oberoende av huvudmannaskaptillkommit köp- och säljsystem inom den kommunalaverksamheten och flera verksamheter där det föreligger''fritt val'' för den enskilde mellan olika huvudmäns tjänster.Exempel på sådana fria val är bl.a. tjänster inom sjukvårdoch utbildning. Då vissa problem med den ekonomiskaregleringen uppkommit och kommer att föreligga årenframöver som kan gå ut över den enskildes vård ellerutbildning vill vi att en fastare norm för dessmellanhavanden utreds.När det gäller service och tjänster som omfattasav fritt val mellan olika institutioner så kan, oberoende avhuvudman, delade meningar uppkomma om ersättningensnivå för den huvudman som skall betala. I vissa fall kantjänsten redan vara utförd och diskussionen uppkommer iefterhand. Någon given nivå eller regler för hur dessasituationer skall lösas finns inte. I vissa fall harkommunförbunden agerat med riktlinjer.Kommer huvudmännen inte överens om ersättning finnsexempel på att det fria valet inte är något fritt val. En elevfår inte ersättning med sig för att gå en vissutbildning.Enligt vår uppfattning kan en lösning vara att om maninte kommer överens mellan huvudmännen skall denersättning gälla som är den lägsta kostnaden förmotsvarande tjänst och kvalitet hos de inblandadehuvudmännen. Ett sådant system skulle verkakostnadsbesparande för den offentliga verksamheten ochinte som driva upp kostnaderna. Den huvudmansom bedriver den effektivaste verksamheten blir denprisledande. Givetvis kan också andra former förregleringar förekomma.Alternativt kan diskuteras om den frihet som sägsexistera har för vida ramar när det ändå inte går att lösaersättningsfrågorna.Den tillsatta utredningen för översyn av detkommunala utjämningssystemet borde få i uppdrag att ävengöra en översyn av de ovan redovisade problemen. Dettabör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiv tillKommunalekonomiska utredningen.
mot · GH02Fi306 · 1994-01-25 00:00:00 — Genom skattereformen 1988 fråntogs värdkommunerför fritidsbebyggelse den fastighetsskatt de tidigare hadeuppburit. Övergångsvis utgick viss kompensation.Numera har kommunerna bara kvar kostnaderna förfritidsfastigheterna. Även fastighetsägare som inte är bosatti kommunen är dock i kommunallagens mening fortfarandemedlem i kommunen och har därmed många rättighetermen inga skyldigheter att bidra till kommunens allmännakostnader för fastigheter. Därmed avses sådana kostnadersom inte kan täckas med avgifter, t.ex. brandförsvar ochallmän rådgivning och tillsyn inom byggnads- ochmiljöskyddsområdet. Genom att fritidshus idaggenomsnittligt utnyttjas under större del av året än 1988torde kostnaderna ha ökat. Hit bör dock inte räknaskostnader som uppstår vid tillämpning av socialtjänstlagensföreskrift om ansvar för vistelsekommunen att lämna t.ex.hemtjänst. Överföringen till hemkommunen av sådanakostnader bör istället lösas vid pågående översyn avsocialtjänstlagen.Det kan ifrågasättas om det redovisade förhållandet ståri överensstämmelse med kommunallagenslikställighetsprincip (NKL 2 kap 2 $). Fastighetsägare somär kommuninvånare bidrar genom sin kommunalskatt inteenbart till kostnader för den egna fastigheten utan också förde s.k. utbornas fastigheter medan dessa får motsvarandeservice utan kostnad.Det bästa sättet att skapa lika villkor för finansiering avsådana fastighetsanknutna kostnader som inte kanavgiftsfinansieras enligt vanliga regler är att införa rätt förvärdkommunen att ta ut någon form av särskildfritidshusavgift. Den bör svara motgenomsnittskostnaderna för den service som avses och somvärdkommunen nu måste lämna gratis. Den skulle ävenkompensera för det bortfall som uppstod 1988 och varseffekter enligt skatteutskottets betänkande 1985/86:50skulle närmare undersökas.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag ominförande av en sådan fritidshusavgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om rätt förkommunen att införa en fritidshusavgift som täckervärdkommunens genomsnittskostnad för sådan service somnu måste ges gratis.
mot · GH02Fi402 · 1994-01-25 00:00:00 — Statens marker ovan odlingsgränsen Vid bolagiseringen av överfördeshuvuddelen av den produktiva skogsmarken, sammanlagt3,, till . All övrig mark blevkvar i statens ägo, totalt . Denna övrigamark består av produktiv skogsmark ovan odlingsgränsen,renbetesfjällen och fjällnära skog inom län.Den produktiva skogsmarken som blev kvar i statens ägoär . Av den brukas genomordinärt skogsbruk.Statens fastighetsverk har under en övergångsperiodfram till uppdraget att vara statens förvaltareoch myndighet för dessa markområden.Domän Skog AB svarar, på uppdrag av staten, för denpraktiska skötseln av de produktivskogsmark. Uppdraget gäller : --1996-06-30.Berörda kommuner är , (fjällnära skoginom ), , , Åre, ,(renbetesfjäll inom ), ,, , , , ,och (ovan odlingsgränser i Västerbottensoch ).För att stärka och utveckla dessa områden bör enöverlåtelse ske av berörd mark till dessa kommuner. Dencentralisering och de sammanslagningar som skett inomDomän har lett till en stark försvagning av den lokalaanknytningen. Därmed har också det lokala ansvaretförsvunnit.Trots stor mekanisering inom skogsbruket ger den inomdessa områden värdefulla arbetstillfällen. Dennaskogsmark är så viktig för den lokala industrin att den börfinnas i samhällets ägo.En överlåtelse till berörda kommuner skulle innebäralokal hänsyn till sysselsättning, friluftsliv, naturvård,renskötsel och jakt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statens skogar, som nuförvaltas av , överförs till berördakommuner.