mot · GI02U21 · 1994-10-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:19 medlemskap i unionen I propositionen behandlas den svenska uppföljningen avEU-avtalet på jordbruks- och fiskeområdet inklusive de s.k.kompletterande åtgärderna, bl.a. den jordbruksanknutnaregionalpolitiken.Jordbruket i norra har en särskildregionalpolitisk betydelse som grundar sig på en mångfaldav värden som näringen och dess verksamhet förknippasmed. Jordbruket bidrar, förutom den grundläggandeproduktionen av livsmedel, till att upprätthållasysselsättning, befolkning och samhällsstruktur i dessa delarav landet. Jordbruket är betydelsefullt förlivsmedelsbranschen och har därutöver en viktig roll för attbevara landskapsbilden och de kulturella värden som hörsamman därmed.Övergång till den gemensamma jordbrukspolitiken iEU, CAP, innefattar bl.a. införande av mjölkkvoter. Det ärpositivt att speciella hänsyn tas till jordbruket i norraSverige genom indelning av området i två kvotområdend.v.s. region 1 stödområde 1, 2 a och 2 b och region 2stödområde 3 och 4 och att kvot som frigörs inom respektiveregion återförs inom regionen. Däremot har inte regeringentagit hänsyn till att mjölkproduktionen inom region 1 haften sämre utveckling än övriga delar av landet. Denneddragning på för skapande reservkvot, somföreslås, har redan skett i region 1, varför detta områdeinitialt inte bör utsättas för denna neddragning. Bakomdetta synsätt råder enighet inom jordbrukets egnaorganisationer. Den norrländska mejerinäringen är ytterligtkänslig för kvantitetsminskningar. Dessa påverkar starktkonkurrensförmågan vid nuvarande volymer.Angående regeringens förslag om fri prissättning påkvoterna anser jag det vore bättre att tillämpa det danskasystemet. I tillämpas ett lågt fast pris ikombination med ett administrativt förfarande. Detta harvisat sig fungera väl i olika avseenden. Det finns därför ingahållbara skäl för varför vi i inte skulle välja enliknande modell. Jordbruket är en långsiktig näring varförstabila spelregler bör prioriteras där detta ärändamålsenligt.När det gäller det regionala stödet till jordbruket i norraSverige innebär övergången till EU-regler ochförhandlingsresultatet ett systemskifte. Dagensmerkostnadsersättning innebär att prisstöd och djurbidragutgår i form av 3 olika stödkomponenter -- LFA/bergstöd,Miljöstöd Nord och en restpost i form av nationellt stöd istödområde 1--3.Olika besked under arbetet med det nyaNorrlandsstödet har varit att minst nuvarande stödnivå skallutgå. I det förslag som föreligger finns det betydandeomfördelningseffekter, där lantbrukare som genom årenföljt statsmakternas intentioner och byggt upp rationellaföretag drabbas av lönsamhetsförsämringar. Det ärsamtidigt den grupp som står för en stor del avproduktionsvolymen och som är särskilt viktig för attupprätthålla en rationell och kostnadseffektivvidareförädling.Förvisso ökar den totala kostnadsramen med 50miljoner kronor. I detta finns då en nödvändiglönsamhetsförbättring för nötköttsproduktionen som enligtutredningsförslaget bedöms till ca 100 miljoner kronor.Detta innebär att den specialiserade mjölk- ochsvinproduktionen förlorar ca 50 miljoner i förhållande tilldagens system. Det är också en av förklaringarna till attmånga företag förlorar på en övergång till det nya systemet.När det gäller stödkomponenten Miljöstöd Nord är denkopplad till krav på areal per djurenhet utifrån en arealkvotför varje stödområde. Dessa arealkvoter ligger betydligtöver vad som med modern teknik krävs för att klarafoderbehovet. Dessa arealkvoter bör därför generelltsänkas vilket innebär att betydligt färreföretag behöver komplettera med ytterligare areal för attkunna tillgodogöra sig Miljöstöd Nord fullt ut.Även vid en sådan förändring behöver ca 500 företagkomplettera med ytterligare areal för att fullt uttillgodogöra sig den stödkomponent som Miljöstöd Nordutgör. För dessa företag bör en övergångstid införasmed en halvering av detta speciella stöd efter 2 år.Övergångsstödet bör beräknas på bortfallet miljöstöd ochev. LFA-stöd med en självrisk på . En sådansjälvrisk ger stimulans att så snabbt som möjligtkomplettera med den areal som fattas.Reglerna kring arrendeproblematiken är en nyckelfrågaför att det nya stödsystemet ska fungera i praktiken. En stordel av de norrländska jordbruksföretagens mark utgörs avsido-arrenden. En mycket stor del är muntliga avtal och ärs.k. Det är därför angeläget att det nyaNorrlandsstödet inte kopplas till krav på skriftligaarrendekontrakt. De uppgifter om arrenderad mark somlämnas till SCB måste vara godkända av bådemarkägare och brukare. Dessa uppgifter måste därförkunna ligga till grund för utbetalning av Miljöstöd Nord. Iannat fall kommer det nya Norrlandsstödet att kraftigturholkas.I propositionen föreslås svinproduktionen stödjas viaLFA/bergstöd på spannmål samt nationellt stöd. I förslagetgörs dock en kraftig förändring i förhållande till dagenssystem genom krav på egenproduceradspannmål. Nuvarande Norrlandskalkyl bygger på 1/3egenproducerad spannmål. Den norrländska smågris- ochsvinproduktionen drabbas på detta sätt mycket hårt. Mångaföretag har inga realistiska möjligheter att komma upp i såhög andel egen produktion. Det enda rimliga är här attberäkna behovet av nationellt stöd utifrån maximalt 30procent egenproducerad spannmål.Jag vill i detta sammanhang även aktualisera frågan omen översyn av gällande stödområden. I finns ettantal kommuner för vilka det vore motiverat med enuppflyttning för att få ett rättvisare stöd. , ,, , samt Älvsbacka och Nyedsförsamlingar i är sådana områden som bordeplaceras i förmånligare stödområde. Dessa kommuner är nuplacerade i stödområde 4, men borde med stöd av gjordautredningar uppflyttas till stödområde 3. Detta är enuppflyttning som även förutvarande Jordbruksnämndenförordade.Propositionen innehåller även förslag att slopaersättningen för höga transportkostnader för industrin iområde 4. Detta kan komma att få allvarliga effekter påsåväl sysselsättning som djuromsorg. Slakteriet i har enintransportkostnad som är högre än övrigaanläggningar inom . Slopas stödet för dessaanläggningar försämras konkurrenskraften avsevärt.Förutom rationaliseringskrav p.g.a. ökad konkurrens ifrånutlandet måste dessa anläggningar också kompensera sig förslopat stöd. Situationen är densamma vad gällermejerierna. Vid en omstrukturering ligger dessaanläggningar i farozonen.Övriga förslag som också missgynnar stödområde 4 kanleda till att lantbruksföretag slås ut. Ett minskat underlagkan således också drabba industrin. Detta har inte belysts ide bakomliggande utredningarna. Om anläggningarna slåsut får detta även effekter på djuromsorgen i och med attproducenterna i stödområdet får längre avstånd tillslakterier. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdrag för nationell reserv iregion 1 samt om fast pris på mjölkkvot,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om generell sänkning avarealkvoterna för Miljöstöd Nord ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppgifter lämnade till SCBskall gälla som arealunderlag för utbetalning av MiljöstödNord,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att nationellt stöd försmågris- och svinproduktionen beräknas utifrån 30 %egenproducerad spannmål,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppflyttning till högrestödområde av vissa kommuner i ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ytterligare utredaeffekterna av ett slopande av industristödet medmålsättning att finna vägar för att kompensera de borttagnastöden.