mot · GH02Jo311 · 1994-01-25 00:00:00 — Skogen som tillgång för tillväxt och miljöGlobaltSkogar, skogsbevuxna gräs- och buskmarker täcker 53miljoner kvadratkilometer eller av jordenstotala landyta. Naturskogar och modifierade skogar försermänniskan med en mångfald av nyttigheter. Skogarna utgören integrerad del av jordens livsstödjande system. De spelaren avgörande roll för att reglera atmosfären och klimatet.De binder och lagrar stora mängder av kol. Skogarnareglerar de lokala hydrologiska kretsloppen, skyddarjordarna från alltför kraftig erosion.Skogarna utgör ett mycket mångformigt ekosystem sominnehåller miljoner växt- och djurarter och ger ett brettspektrum av resurser. var värdet av världens totalaproduktion av timmer, fanér, massaved och brännved merän . I låginkomstländerna utgörbrännved av energitillförseln och ihöginkomstländerna av energiförbrukningen.Dessutom är skog en viktig råvara vid produktion av andravaror även om den totala mängden och det totala värdet avskogsprodukter är svårt att uppskatta. Men skogsindustri ären betydelsefull inkomstkälla och skapar sysselsättning,vilket är viktigt både för samhällsekonomin och enskildahushåll. Ett uthålligt skogsbruk krävs för att kunna bevarabåde skogen och den biologiska mångfalden.När det gäller att skapa uthålliga samhällen framträdertvå frågeställningar.För det första: Mot bakgrund av den ofrånkomligabefolkningstillväxten : Hurstora arealer skog måste omvandlas till jordbruksmark ochannan markanvändning för att tillgodose människorsgrundläggande behov?För det andra: Hur skall de återstående skogarnaförvaltas? Säkert är ändå att behovet av nyplanterad skogför mänsklig överlevnad är nödvändigt.En viss omvandling av skogar är ofrånkomlig för attskapa utrymme och föda för kanske ytterligare 4 miljardermänniskor . Men omfattandeskogsområden krävs för människors liv och hälsaoch måste därför skyddas. Om dessa områden bevaras ochutnyttjas på ett uthålligt sätt kan de tillfredsställa de mångaoch ofta konkurrerande krav som människan ställer pådem.Det är viktigt att även är en drivandekraft internationellt vad gäller att presentera förslag förlångsiktigt hållbar skötsel av världens skogar genom attaktivt delta i FN:s nybildade kommission för hållbarutveckling.Skogen -- det gröna guldetDen svenska skogen är unik i många avseenden. Redannär seklet var ungt tog staten ansvar för ett aktivtskogsbruk. skövlades skogen iSverige utan krav på återväxt. Vid seklets början var densvenska skogen i ett bedrövligt tillstånd, men redan då varriksdagen framsynt nog att reglera denna viktiganaturresurs. Resultatet har blivit att vi har mer skogän någonsin, vilket är en nationell tillgång. Genom politiskabeslut har varit ett föregångsland när det gäller brukoch vård av våra skogar.Ur miljömässig synpunkt har detta en mycket storbetydelse. Genom bevarandet av det norra barrskogsbältethar luftföroreningarna kunnat filtreras. Den rikliga svenskaskogen utgör ett avgörande skydd för miljö.Skogen i utgör också basen för vår välfärd. Denär basen för vår mest nettoinkomstbringande näring och detär en överlevnadsfråga för den svenska välfärden attutveckla denna näring.Den höga kunskapsnivån vi besitter måste få möjligheteratt utvecklas så att även i fortsättningen skall varadet land som kan bedriva ett aktivt skogsbruk med en godmiljö. Därför måste samhället fortsätta att satsa och ställakrav på forskning och utveckling på de produkter somutvinns från en förnybar råvara i ett naturligt kretslopp --nämligen skogen.De marknader som baseras på skogen måste ävenframgent vara en bas för svensk näringsutveckling. Skogen,jämte energin, är avgörande tillgångar för vårt land. Skogentillväxer , varav ca 65miljoner avverkas. Merparten används till massa ochpappersproduktion. Ökad konkurrens och ökadanvändning av returfiber gör att den marknaden sannoliktpå sikt är vikande. I en offensiv näringspolitik somintegreras med kravet på en god miljö, måste ambitionenatt använda skogen på ett mångsidigare och regionaltutvecklande sätt vara en primär strategi.Vi vill här peka på fem utvecklingsområden för denförnyelsebara skogsråvaran:Massa och papper, med derenaste processerna i branschenKvalitetsvirke med högförädlingsgradSkogsråvara för uppvärmning ochelproduktionIndustrikemikalieproduktion ur trävaran,med möjlighet till att ersätta oljebaserad plast med plastfrån svensk skogMotorbränslen ur skogsråvara förframtidens fordonMarknaden kommer inte av sig själv att leda den härutvecklingen. För att styra och snabba upp processen vill visocialdemokrater starta ett samlat utvecklingsprogram förskogen. Programmet bör inriktas på att snabbt föreslå deåtgärder och styrinstrument som behövs för att beredaanvändningen av ''det gröna guldet''.RegionalpolitikSkogsbruket i glesbygden och speciellt i Norrlandsinland har drabbats av stora problemmed avsättning av virket. På grund av att industrin är på vägatt införa ett avståndsrelaterat pris på råvaran missgynnasde med långa transportavstånd, vilket gör situationenkritisk för inlandet.Skogen är glesbygdens största naturresurs. De areellanäringarna utgör på många håll basen för näringsliv ochservice på landsbygden. Utan de areella näringarna skulleunderlaget för service ofta vara för svagt. Vissa bygderskulle över huvud taget inte vara intressanta för bosättning.Det är mot denna bakgrund viktigt att politiken förskogsbruket har ett inbyggt regionalpolitisktansvarstagande. Utvecklingen inom skogsbruket är därförav avgörande betydelse eftersomarbetsmarknadssituationen även annars är mycketbesvärande.Hur skogsvaran kommer att användas i dessaregioner är av avgörande betydelse. Därför föreslår vi atten snabbutredning tillsätts för att lägga fram ettlångsiktigt program för ett uthålligt och miljöanpassatskogsbruk i inlandet.Skall skogsbruket medverka till uppfyllandet avmålsättningen om regional balans måste det bedrivas ettskogsbruk över hela landet. har t.ex.beståndsanläggningar minskat 1989--91 och 1992 förNorrbottens län och för med35 %, medan motsvarande minskning för riket är 19 %.Röjningsarealen har minskat särskilt kraftigt i norra med i och i länmellan 1991 och 1992. Detta har konsekvenser både påskogsvården och för sysselsättning. I väntan på utredning ärkortsiktiga stödåtgärder nödvändiga för skogsvårdsinsatseri privata skogsbruket inom det skogliga stödområdet. Viföreslår att för /95används av arbetsmarknadspolitiska medel till dettaändamål.BioenergiDen stora uppgiften för det kommande decenniet är attställa om energisystemet och stimulera till fortsattminskning av fossila bränslen. Effektivareenergianvändning och ökad investering i förnyelsebarenergi är då nödvändigt.Sverige som nation måste förbereda framtiden genomatt utveckla nya förädlingskedjor med skogen sområvarubas. Det kräver ett brett statligt program medbetydande insatser av forskning, utveckling och utbildningsom bas och direkt industristöd som riktat och tidsbegränsatkomplement.Det är inte givet att ökat ekonomiskt utbyte genomförädling och mer kunskapsinnehåll i industriprodukternamedför att den använda råvaruvolymen ökar. För attutnyttja skogsråvaran fullt ut och på så sätt hålla uppeskogens värde som ekonomisk bas för våra skogsbygderkrävs därför nya avsättningsområden och nya typer avförädlande industrier. Skogsbränsle är en viktig del av vårbioenergibas.Utnyttjandet av skogen som energikälla är underutveckling. Fortsatt stöd bör ges till investeringar ianläggningar i anslutning till tätorter som kan producerabåde el och värme. Även den småskaliga användningenbehöver utvecklas för uppvärmning av småhus, lokalerm.m. Här behövs både teknisk utveckling för att möjliggöramiljövänlig, bränsleeffektiv eldning och organisatoriskutveckling för att skapa bränsleförsörjning för lokalamarknader. Okonventionella lösningar med samverkanmellan fastighetsägare, kommuner och lokala skogsägareoch/eller jordbrukare som entreprenörer bör prövas.Möjligheterna att ordna in hanteringen i ett bredare lokaltkretsloppstänkande bör prövas. Dessa frågor bör göras tillföremål för en särskild utredning i samverkan med berördaparter.KretsloppÅtervinning av papper och förpackningarÅtervinning av papper har många uppenbara fördelar.Det minskar hushållens avfall med en tredjedel och behovetav energi och träråvara i tillverkningen av främsttidningspapper. Men fördelarna av återvinning övervägerbara upp till en viss nivå.Precis som trä är papper ett energirikt biobränsle somkan ersätta fossila bränslen. Grundprincipen är dock attanvänt papper skall samlas in och återanvändas itillverkningen av nytt papper. Men om kraven att samla inreturpapper drivs för långt gör man miljön en otjänst. Detkan leda till långa transporter med stor energiförbrukningoch höga utsläpp av avgaser som följd. Återvinningen måstevara såväl miljömässigt motiverad som ekonomiskt rimlig.Om kostnaderna blir orimligt höga kan hela systemet falla.Problemet är att kostnaderna för pappersinsamlingstiger ju högre insamlingsnivån blir. Ökningen är särskiltpåtaglig i glesbefolkade länder som eftersomtransporterna blir långa och kostsamma.Frågan om pappersåtervinning är alltså mer kompliceradän debatten visar. Det gäller att finna en balanseradkombination mellan återanvändning och förbränning avpapper. Att bara återanvända så mycket som möjligt är inteden bästa lösningen för att klara våra miljöproblem.Rio-konferensen tog upp frågan hur världen skallinriktas mot en hållbar utveckling, som kombinerarresursskapande produktion med avvärjande av globalamiljöhot. Jordens viktigaste framtidsfråga är hur växandebehov av råvaror och energi skall tillgodoses inom ramenför förnybara system. Skogsbruk och skogsindustriellverksamhet kommer mot den bakgrunden att spela enavsevärt större roll i framtidens samhällen än vi kanföreställa oss.De stora långsiktiga problemem är exploatering av ickeförnybara råvaror, användning av fossila bränslen ochklimatfrågan. Därför är det viktigt att en djuparemiljöanalys görs vad gäller återvinning av papper ochförpackningar. Detta bör enligt vår mening bli en uppgift förkretsloppsdelegationen.Askåterföring till skogenAska från trädbränsleeldning läggs på tipp. Omaskan återförs till skogen sluts kretsloppet, vilket har tvåviktiga fördelar. De förluster av för skogen viktigamineralnäringsämnen som uppstår vid uttag av biomassaelimineras eller reduceras åtminstone väsentligt. Därmedreduceras också eventuella risker för långsiktigt negativaeffekter av ett ökat biomassauttag. Dessutom minskasmängden restprodukter som behöver deponeras.Utvecklingen, forskning och studier har nått stadietdå det är både önskvärt och nödvändigt med större praktiskförsöksverksamhet med efterföljande ekonomisk ochekologisk utvärdering.ProduktionsmålDet skogspolitiska beslutet innebär att det har ställts uppbåde ett produktions- och ett miljömål för skogsbruket ochatt dessa mål har jämställts. Kort sammanfattat innebärmålen att skogen som nationell tillgång skall skötas så attden uthålligt ger en god avkastning som denbiologiska mångfalden bevaras.Vad gäller medlen innebär det skogspolitiska beslutet treprincipiella förändringar för skogsägarna. För det första enökad frihet att agera inom angivna ramar. För det andra ettökat ansvar att utan ekonomiskt stöd uppnå deskogspolitiska målen. För det tredje ett ökat behov avkunskaper.Många skogsägare sköter sina skogar väl. Genom att dennya skogsvårdslagen fått karaktären av en minimilagmöjliggör denna nu en mera flexibel skötsel avfastigheterna. Det finns några förhållanden iskogsvårdslagen som vid en alltför frekvent tillämpning kanleda till en oönskad utveckling. Det vill säga att man i störreeller mindre omfattning inte klarar vare sig produktions-eller miljömålet.I föreskrifterna till 6 § i SVL anges bl.a. kravet påträdslag. gällde att ny skog skulle inriktas påproduktion av barrvirke och det angavs även lägsta antalethuvudplantor av barrträd i barrträdsföryngringar. Inuvarande lag står endast att sådana trädslag skallanvändas, som med hänsyn till växtplatsens förutsättningarkan ge en tillfredsställande virkesproduktion. Så kan t.ex.björk godkännas och det är bra om syftet är att producerabjörk med bra kvalitet. Begreppet trädslag som kan getillfredsställande virkesproduktion är något diffust och kanresultera i en alltför låg ambitionsnivå.I föreskrifter till 10 § i SVL anges den lägsta tillåtnaåldern för föryngringsavverkning. Denna lägsta ålder har iden nya lagen sänkts med 20--, t.ex. i W- och X-länsänks åldern till . Skog i denna ålder växernormalt väldigt bra såväl biologiskt som värdemässigt.Avbryts produktionen vid den lägsta åldern kan man intesäga att produktionsmålet uppfylls. Det är även tveksamtom miljömålet uppfylls eftersom detta missgynnas generelltav korta omloppstider. Det blir svårt att bevara äldreindivider och föryngringsavverkningarna kommer medtätare intervaller med de nackdelar det medför.I tillämpningsföreskrifter till 11 § föreskrivs visstransoneringskrav för fastigheter större än 100 ha produktivskogsmark. För mindre fastigheter blir det i fortsättningenmöjligt att avverka all skog äldre än den som anges i 10 §.Som exempel kan nämnas att skogägare redan tagit kontaktmed olika Skogsvårdsstyrelser och begärt stämpling ned tilllägsta tillåtna åldern.Om man till detta tillägger att beståndsanläggningar ochröjningar radikalt har minskat 1989--91 och 1992 är detsynnerligen viktigt att den nya lagen noggrant följs upp ochatt regeringen återkommer till riksdagenmed en rapport om produktionsmålet har uppnåtts.MiljömålSkogen bidrar till en bättre miljö både globalt ochregionalt genom växande och genom att en rad nyttigaprodukter kan baseras på förnybara råvaror. En anpassningav skogsbruket är därför nödvändigt för att slå vakt ombiologisk mångfald. En förutsättning för enframgångsrik export kommer att kräva miljöanpassadeprodukter, processer och skogsbruk.Vi står inför en radikal miljöanpassning vad gällermiljöhänsyn i vardagsbruket. Detta tror vi på lång siktkommer att gynna skogsbruket på alla sätt. Men motbakgrund av bl.a. forskningsrapporter är det uppenbart attambitionerna beträffande reservatsbildningar måste höjas.Omfattningen av reservat i landet blir naturligtvisberoende av i vilken mån skydd kan uppnås genom ettansvarsfullt bruk av skogsarealer utanför reservaten. Det ärockså viktigt att ha en uppföljning av hur biotopskyddettillämpas och efterföljs samt hur hänsynen i övrigt till miljönkommer att fungera.Viktigt i sammanhanget är också i vilken utsträckningdet är möjligt att avsätta statligt ägd mark. I propositionenom bolagisering av stod tydligt att befintligaoch blivande naturreservat skulle överföras tillNaturvårdsfonden. har emellertid bara de befintliga84 reservaten överförts till Naturvårdsfonden. Därförförutsätter vi att staten i sin egenskap av ägare till DomänAB kommer att ta initiativ till att mark avsätts medlagstadgat skydd som naturreservat och som utbytesmarkföre den aviserade sammanslagningen med och och har i uppdrag attfortlöpande utvärdera den nya skogspolitikens effekter påbiologisk mångfald och följa upp hurreservatsavsättningarna och de olika åtgärderna iskogsbruket bidrar till att uppfylla miljömålet. Vi begär attregeringen skall återkomma till med enrapport angående måluppfyllelse.Enligt vår uppfattning måste nya resurser redan nuavsättas för att det skall vara möjligt att värna om denbiologiska mångfalden. Därför föreslår vi att 22 miljonerutöver regeringens budgetförslag anvisas för investeringarinom miljöområdet. Men är det viktigt att denlångsiktiga finansieringen av.Därför bör regeringen återkomma till med ettförslag hur den långsiktiga finansieringen av naturvårdenskall finansieras. Det är naturligt att staten står för en delav kostnaderna, men det är även viktigt att näringen självtar ett större ansvar för finansieringen t.ex. i form avfrivilliga stiftelser, genom en naturvårdsavgift m.m.Sektorsansvaret måste gälla även skogsbruket.SkogsskadorNedfallet från luften av försurande ämnen innebär ettalltmer ökande hot för att skador kan uppstå påskogsekosystem. Skogsmarken har fåttta emot mera föroreningar än den kan neutralisera.Nedfallet fortsätter och sura ämnen ackumuleras imarken.Den nya typ av skador på gran som har börjat uppträdai sydvästra är oroande. Under den gångna vinternhar skador i ett femtiotal bestånd i rapporterats.Skadorna, som visar sig som ett starkt kådflöde påstammen, är vanligast i välslutna medelålders och äldregranbestånd. I många fall leder skadorna till att träden ochhela bestånden dör. Motåtgärder är nödvändiga för attminska riskerna för allvarliga framtida skador.Regeringen har gett i uppdrag attsammanställa fakta om sambandet mellan luftföroreningaroch skador på skog och skogsmark samt skadornas orsakeroch omfattning. Vidare bör SKS ange ytterligare relevantaåtgärder för att komma till rätta med problemen på kort ochlång sikt, kostnader skall redovisas och förslag lämnas omfinansiering. Uppdraget skall redovisas senast den 1 juli1994 och vi förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med ett förslag till åtgärder och finansiering.Forskning och utbildningForskning och utbildning är av avgörande betydelse föratt vi i även framgent skall kunna dra fördel av denresurs som skogen,''det gröna guldet'', utgör. Stora insatserhar gjorts gemensamt och av enskilda företag för attutveckla produktionsprocessen mot högre råvaruutbyte ochhög produktkvalitet.Det finns andra användningsområden än produktionenpå massa och papper. Användning av ny teknik kaninnebära såväl nya produktområden som mer effektivaproduktionsprocesser. Den träarbetande industrin är enmycket viktig gren, men där är forskningen eftersatt.Den träförädlande industrin, sågverken,snickeriindustrin etc. har stor andel små- och medelstoraföretag och mycket svag egen FoU. Branschforskningeninom TRÄTEK är viktig men underdimensionerad iförhållande till de framtidsinriktade behoven. Sågverkenhar god avsättning och föga tid förutvecklingsarbete. Snickeriindustrin, framför allt i deregioner där den varit inriktad mot hemmamarknad ochbyggverksamhet, är däremot på väg att i viktiga delar slåsut. För den träförädlande industrin krävs därför båderiktade, snabba åtgärder och långsiktiga satsningar.Åtgärderna bör syfta både till en snabbkompetensutbyggnad i företagen kombinerad med stöd förbearbetning av nya marknader som öppnar ochlångsiktig utveckling. bör ges resurser attåterstarta ett branschprogram för den trädförädlandeindustrin.InventeringarEnligt de nya principerna för skogliga inventeringardelas ansvaret mellan det allmänna och den enskilde.Skogsägaren ansvarar för att uppgifter som rörskogsproduktionen blir insamlade och kan tillhandahållas.Samhällsansvaret omfattar främst inventeringsbehovetkopplat till allmänna intressen som naturvård, rekreation,friluftsliv och kulturmiljövård.En för framtiden viktig fråga handlar om det enskildaobjektets koppling till landskapsperspektivet för attgarantera en positiv utveckling på naturvården. Av dettaskäl måste ett utvecklat inventeringsunderlag eftersträvas.Det finns även andra situationer som kräver att ett avsamhället framtaget översiktligt men täckandeinventeringsmaterial är nödvändigt. Några exempel är:kalkningsverksamheten, ev. ett ökat biobränsleuttag m.m.Även den ändrade inriktningen av metoder ochavverkningsformer förutsätter ett inventeringsunderlagsom ger sammanhang och ståndortsmässiga förutsättningar.Den översiktliga skogsinventeringen (ÖSI) är ettavslutat kapitel, men ännu återstår 1,2 milj. hektar skog därÖSI inte utförts. De skogsmarker som återstår att inventerahar olika karaktär. I ett större sammanhang måste det, medbeaktande av den nytta som inventering ger inför framtidenoch det alternativ till sysselsättning som råder , vara ettsamhällsekonomiskt bra alternativ att fullfölja denresterande inventeringen med arbetsmarknadspolitiskamedel. Regeringen bör ge i uppdrag att med50 miljoner från arbetsmarknadspolitiska medel fullföljaskogsinventeringarna för att garantera översiktlighet ilandskapsplaneringen.SkogsbilvägarSkogsbilvägarna utgör en viktig del av landetsinfrastruktur. De är förutom den primära betydelsen förskogsnäringen också av stor vikt för elkrafts- ochteleföretagens möjligheter att utföra utbyggnad, service ochunderhåll av sina anläggningar.Fortsatta statliga insatser för att åstadkomma ett braskogsbilvägnät bidrar till att uppfylla flera viktigasamhällsmål. Förutom ökad sysselsättning, som har högprioritet , även mål som gäller regionalpolitik,skogspolitik och miljö. Vad gäller det sistnämnda kan ettoplanerat byggande stycka upp orörda skogsområden på ettfrån miljösynpunkt olyckligt sätt. Ekonomiskt stöd gör detmöjligt att styra vägutbyggnaden med hänsyn till naturenoch kulturmiljön så att negativa miljöeffekter undviks. Ettvälfungerande vägsystem, inklusive broar, är också enförutsättning för att kontinuerligt leverera det färska virket,vilket i sin tur är en förutsättning för en kemikaliesnålmassaindustri.Vägplan 90 visar att det finns ett betydande behov avnybyggnad av skogsbilvägar framför allt i norra . Isödra har skogsbilvägnätet låg geometrisk standardoch är därför i starkt behov av upprustning. Med hänsyn tillägo- och ägarstrukturen är behovet av samverkan ivägfrågor mycket stort. I många fall kommer knappastsamverkansvägar till stånd utan ekonomiskt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FN:s kommission för hållbarutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat utvecklingsprogramför skogen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett långsiktigt program för ettuthålligt och miljöanpassat skogsbruk i inlandet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskildaskogsvårdsinsatser inom det skogliga stödområdet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av skogen somenergikälla,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Kretsloppsdelegationen ochmiljöanalys vad gäller återvinning av papper ochförpackningar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en storskalig försöksverksamhetför askåterföring till skogen,8. att hos regeringen begär att den senasthösten 1997 återkommer till och redovisar hurmiljö- och produktionsmålet i skogsbruket uppfylls,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar till miljöändamål,11. att hos regeringen begär att denåterkommer till och redovisar hur inköp av marktill naturvårdsändamål skall finansieras,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsskador,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett branschprogram för denträförädlande industrin,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsbilvägar,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ÖSI.