ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk346 · 1994-01-25 00:00:00 — Beskattningen av bilförmån för småföretagare Vi har ett regelverk som i praktiken gör det omöjligtför ett företag att ha en firmabil utan att bli beskattad förbilförmån. För att en bil ska räknas som ren firmabilkrävs att den är helt inredd som firmabil (vilket inte allaföretag har behov av), att den inte får köras annat än iföretagsärenden (vilket är så gott som omöjligt att efterleva,i synnerhet för småföretagaren) och att det förs körjournal(vilket lätt kan missas när flera personer använder bilen ochglömmer att föra upp en sträcka).Inte sällan ser man polisbilar, sopbilar, gatukontorsbilarstå parkerade utanför anställdas bostäder utanatt dessa bestraffas med bilförmånsskatt.Om däremot en av delägarna i en firmabil, som i ettfaktiskt fall, kör hem firmabilen inom sammasmåstad som firman ligger i, för att minimera risken förbilinbrott och bilstöld, beskattas han med åtskilligatusenlappar för bilförmån. Detta sker bara för att han äromsorgsfull och aktsam om företagets investering i enfirmabil.Regeringen vill förbättra villkoren för småföretagare.Ett mycket välkommet och enkelt sätt att göra det vore attförändra bilförmånsreglerna, så att det blev möjligt attparkera firmabilen vid hemmet för att skydda den mottillgrepp.Genom riksdagsbeslutet om Översyn avtjänsteinkomstbeskattningen (prop. 93/94:90) blirbilförmånen skattefri om en firmabil endast används privati ringa omfattning -- vid endast ett fåtal tillfällen och meden sammanlagd körsträcka på högst . Det ärnaturligtvis en förbättring mot de tidigare, rigida reglerna,men hjälper ändå inte den som regelmässigt vill parkerafirmabilen skyddat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förändra bilförmånsreglernaför småföretagare.
mot · GH02Sk347 · 1994-01-25 00:00:00 — Det pågår ett intensivt förändringsarbete i landetskommuner. Människors valfrihet ökar på en rad områden --skola, barnomsorg och äldreomsorg. I exempelvisStockholm har antalet platser i privat barnomsorg ökat medca 3 000 och den enskilt drivna barnomsorgen svarar nu förca av barnomsorgen i staden. Det ärhuvudsakligen kommunens egen personal som vågar kastaloss och starta egna företag, något som såväl sommånga andra kommuner aktivt uppmuntrar på olika sätt.Från och med 1993 utgår den kommunala subventionenav barnomsorg i i form av en barnomsorgspengsom följer föräldrarnas val av barnomsorg. På grund avkommunallagens regler kan denna inte utbetalas tillföräldrarna. Därför betalas pengen till det företag sombedriver omsorgen -- när det uppvisat F-skattsedel förstaden.Det är i den sistnämnda delen som , ochförmodligen också andra kommuner, stött på problem närfrämst kvinnor vill etablera privatföretag som dagmammor.Skattemyndigheten vägrar utfärda F-skattsedel tilldagmammor som har färre barn än fem placerade.Myndigheten tar ingen hänsyn till vare sig hur mångatimmars omsorg barnen har per dag eller om det finnshandikappade eller i övrigt mer krävande barn i gruppen.Inte heller barnens ålder har betydelse.Skattemyndigheten intar här en, i sämsta mening, typisksvensk byråkratisk attityd. Företag ska kontrolleras, se utpå ett visst sätt och fungera på ett visst sätt. Menverkligheten har förändrats mycket sedanskattemyndigheten utfärdade sina regler för privatadagmammors verksamhet. Detta innebär i praktikennäringsförbud för en hel rad dagmammor. Den innebärockså att många föräldrar inte kan välja den barnomsorg dehelst skulle vilja ha. Privata dagmammor som har somverksamhetsidé att bedriva kvalitativ omsorg i mindre gruppfår inte F-skattsedel. Myndighetens beslut innebär också attalla lösningar där farmor/mormor/granne passar barn förbarnomsorgspeng effektivt hindras.Det absurda i situationen är också att en kommunaltanställd dagmamma anses som heltidssysselsatt när fyrabarn är placerade i verksamheten. Motsvarande norm försocialstyrelsen är 3,5 barn.Nuvarande system innebär att någon som sköter sinekonomi, betalar skatt och sociala avgifter, kan blifråntagen sin F-skattsedel p.g.a. att skattemyndighetenanser att företaget inte bedrivs i tillräcklig omfattning ellerinte har tillräckligt många kunder.Problemet leder också till komplikationer på andraområden än dagmammor. Exempelvis om städpersonal påen skola bildar gemensamt företag och tar över städningenfrån kommunen på entreprenad.Skattemyndighetens beslut om vad som är tillräckligomfattning för att få vara privat dagmamma får treomedelbara konsekvenser:1. Många dagmammor som vill starta eget hindras.2. Föräldrar som med barnomsorgspengens hjälp löstbarnomsorgen hos privat dagmamma med mindre än fembarn tvingas byta omsorg.3. Utvecklingen mot flera privata, lagliga, dagmammoravstannar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av definitionen avprivata dagmammor i skattehänseende, så att de oberoendeav verksamhetens omfattning erhåller F-skattsedel.
mot · GH02Sk348 · 1994-01-25 00:00:00 — Den höga bostadsstandard vi har i måstebibehållas. En viktig förutsättning för det är att fastigheteroch lägenheter kontinuerligt underhålles samt attunderhållet utföres av seriösa och kunniga hantverkare.I de flesta kommunala bostadsföretagen har denenskilde hyresgästen alltmer fått avgöra av vemlägenhetsunderhållet skall utföras. Det har införtshyresgäststyrt underhåll för att öka valfriheten förhyresgästerna. Det kan då i enskilda fall vara lockande attsäga att man utför underhållet själv, för detta få ersättningfrån hyresvärden, när arbetet kanske i själva verket utförtsav någon icke seriös hantverkare, s.k. svartjobbare.På grund av den höga arbetslösheten i landet har tyvärren ganska stor svartsektor växt upp, med mer eller mindrekunniga hantverkare. Svartjobb i liten skala är ingetspeciellt samhällsproblem, men när stora delar av vissamarknader tas över av svartjobbare får det djupgåendeföljdverkningar, bl.a. då stor risk för dåligt underhåll avvåra bostäder.Till detta skall också läggas allt undergrävande avsamhörighet i samhället svartjobberi för med sig ochproblem för seriösa företagare som hamnar i omöjligakonkurrensförhållanden. Vilket i sin tur kan leda tillytterligare utslagningar på arbetsmarknaden.Riksdagen införde ett system medskattereduktion vid reparation av bostäder, ett system somdock bara skall gälla för , och som bara avserskattereduktion för arbetskostnader vid reparation av villaoch fritidshus.Detta system borde kunna vidareutvecklas och omfattaäven hyres- och bostadsrätter. Förutsättningarna för seriösahantverkare att erhålla uppdrag för renoveringar inom helabostadsmarknaden skulle då kraftigt ökas, och svartjobbenmotarbetas.Andra länder prövar olika former av stöd eller bidrag förunderhållet av lägenheter, bl.a. har goda resultat uppnåttsi , där bidrag i storleksordningen av arbetskostnaden kan erhållas. Där hävdas det attca 10 000 nya jobb skapats genom subventioneradeunderhållsarbeten.Regeringen bör återkomma till medförslag om åtgärder för att motarbeta den växande sektornav svartjobb inom hantverksbranschen, som ettlångsiktig renoveringsarbete kan åstadkommas för svenskabostäder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att motarbeta den växandesektorn av ''svartjobb'' inom byggnadsbranschen.
mot · GH02Sk349 · 1994-01-25 00:00:00 — tog ett beslut under vårriksdagen 1993 om attinföra ett system med skattereduktion vid reparation avbostäder. Avdrag får göras avarbetskraftskostnaderna upp till ett basbelopp som ger enskattereduktion på . Beslutet ärtidsbegränsat och gäller under 1993 och 1994.Detta beslut har satt igång en hel del reparationer menhur mycket är för tidigt att avläsa. Beslutet är självklartintressant men för att ge tillräcklig stimulans så börmöjligheterna vidgas. Skattereduktionen ger inte etttillräckligt belopp för att villaägare ska bestämma sig för attreparera.Byggbranschen med därtill näraliggande branscher sommåleri-, el-, golv, VVS och byggmateriel har mer än andrabranscher känt av och känner av lågkonjunkturen. Det ärinom dessa områden som vi kan finna de högstaarbetslöshetstalen och de flesta antalet konkurser.Samtidigt vet vi att det finns mycket arbete som bordegöras för att kunna bevara de värden som finns påfastighetssidan. Vi har ett ansvar att förvalta det kapital somär nedlagt i byggnader och inte tillåta att detta kapitalminskar.Vi känner till att många reparationer som görs,utförs svart. Denna situation har brett ut sig så mycket attvi inte bara kan bortse ifrån detta. Industrifakta har påuppdrag av t.ex i enundersökning kommit fram till att hälften, , av alltmåleriarbete utförs av svart arbetskraft.Vi når flera angelägna mål genom att förstärkastimulansen inom bostadsområdet, nämligen ökad tillväxt,fler arbetstillfällen och minskad svart sektor.Vi anser att ett deklarationsavdrag för reparationer ienoch tvåfamiljsbostäder på max börinföras.Med reparation och underhåll avses insatser somåtgärdar allmän förslitning. Avdraget får omfatta endastkostnader för arbete och material. Materialdelen får uppgåtill högst lika stor del som arbetskostnadsdelen.Kostnaderna ska vara styrkta. Till- och ombyggnader skainte omfattas och inte utrustning som inte harfunnits i fastigheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omreparationsavdrag i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GH02Sk350 · 1994-01-25 00:00:00 — tiders skattereform har eftersträvat enkelhet ochlikabehandling såväl vid enskild beskattning somföretagsbeskattning. Det senare är inte minst viktigt urkonkurrenssynpunkt.På ett område råder det dock stora skillnader. Det gällert ex lokala oljedistributörer. Stora företag deklarerar sinförsäljning och omsättning och betalar i efterhand denuppburna skatten. För småföretagen är det annorlunda.Där får det lilla företaget inte sällan ligga ute med mycketstora belopp. Det är särskilt påtagligt just vidoljebeskattning eftersom den utgör så stor andel av priset.Villkoret för att bli registrerad för skatt dvs betala in skattenefter försäljning är antigen en omsättning av 5000kubikmeter eller ett lager av avrespektive produkt diesel eller eldningsolja. Flertalet lokaladistributörer når inte upp till denna höga gräns och därförfår man en oförmånlig ekonomisk belastning som intedrabbar det stora företaget.Med utgångspunkt från regeringens och riksdagenssatsning på småföretag är det rimligt att en ordning kundeåstadkommas som innebär konkurrensneutralitet mellanolika företag oberoende av storlek. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensneutralitet försmåföretag.
mot · GH02Sk355 · 1994-01-25 00:00:00 — Skatteregler slår ibland fel, det uppstår konsekvensersom egentligen inte var menade. Pensionärer drabbasibland av beskattning som upplevs som orimlig därför attreglerna är så okänsliga. I denna motion tar vi upp tvåfrågeställningar, den ena har att göra med den 22-procentiga egenavgiften som pensionerade egenföretagarefick i anslutning till skatteomläggningen 1990. Den andra ärhur ett höjt taxeringsvärde påverkar det komunalabostadstillägget, KBT.Egenavgifter för pensionärerNär den socialdemokratiska regeringen ändrade iskattesystemet sades bl.a. att det skulle bli en förenkling.När man sedan skulle finansiera de förändringar somgjordes blev nya grupper drabbade, det blev iblandkrångligare och dessutom orättvist. En grupp som blevdrabbad var pensionärer som fortfarande hade kvar en vissinkomst från en verksamhet som man bedrivit. Det är dåviktigt att i detta sammanhang påpeka att merparten avdessa pensionärer har en låg pension därför att de haft en låg inkomst. Däremot har man sparat i sinfastighet för att trygga sin ålderdom.Genom omläggningen 1990 tas nu ut en löneskatt om22,för inkomster som en pensionär erhåller frånsin fastighet t.ex. ett arrende för en jordbruksfastighet.Därutöver får vederbörande betala kommunalskatt.Skatten blir då på denna inkomst. Den somistället har motsvarande inkomst i form av ränta på ettkapital betalar i skatt.Det har genom de förändringar som skett uppstått enorättvisa och den bör rättas till. Regeringen bör ges iuppdrag att göra en översyn av de aktuella reglerna så attskatteuttagen blir rättvisa.Kommunalt bostadstillägg för pensionärerFör att pensionärer ska kunna bo bra finns det ettbostadstillägg för pensionärer. Storleken på KBT ärberoende på vilken pension man har och om man harförmögenhet.För den som 1993 hade KBT och dessutom ägde enjordbruksfastighet kan det hända att utgår ingetKBT. Orsaken till detta är att taxeringsvärdena påjordbruksfastigheter och även annan fastighet höjts mycketkraftigt. Förmögenhetshöjningen kan vara så stor att KBThelt uteblir, sådana fall är inte ovanliga. Detta är enligt våruppfattning otillfredsställande. Pensionärens situation harinte förändrats, pensionen är densamma vilket innebär attdet inte finns mer pengar att leva av. Det borde finnas reglersom gör att ett höjt taxeringsvärde inte slår igenom på dettasätt, gamla människor sätts i en mycket besvärlig situationoch det är otillfredsställande.Regeringen borde göra en översyn av hurskatteändringar och andra ekonomisk-politiska åtgärderoch beslut drabbar pensionärer och utarbeta förslag tilländringar i såväl skattelagstiftningen som i reglerna förkommunalt bostadstillägg för pensionärer. Med hänvisning till anförda hemställsatt hos regeringen begär att den gör en översynav hur skatteregler och regler för KBT berör pensionärerenligt vad i motionenanförts.
mot · GH02Sk356 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket harunder senare år kraftigt försämrats. främstakonkurrentländer, och , har bl.a. genomförmånliga skatteavdrag och reserveringsmöjlighetererhållit allt större konkurrensfördelar gentemot Sverige.Dagens yrkesfiske är i hög grad internationellt.Konkurrenssituationen blir allt hårdare då fiskefartygenlandar och säljer i ett flertal länder. EES-avtaletsikraftträdande innebär att resterandegränsskydd för vissa fiskslag eliminerades. Att konkurrerapå lika villkor kommer därför att bli avgörande för detsvenska yrkesfiskets framtid.I har skatteavdrag för yrkesfiskare funnits sedan1960-talet. Denna skattefördel har ökat regelbundetgentemot . var avdraget avnettointäkten av fisket, dock maximalt 70 000 norska kronor.Danmark antog en lag om särskiltskatteavdrag för yrkesfiskare, vilken har godkänts av . Licensierade danska yrkesfiskare har rätttill skatteavdrag på per påbörjadhavsdag med minst 12 timmars varaktighet. Skatteavdragetfår maximalt uppgå till per år.De norska och danska skatteavdragen grundar sig på deökade levnadskostnader och den välfärdsförlust somyrkesfisket innebär. Långa frånvaroperioder från hemmetmed fiske i bl.a. olika utländska zoner innebär attyrkesfiskarna i ringa utsträckning kan utnyttja den socialaservice som ställs till skattebetalarnas förfogande.Yrkesfisket utgör en viktig näring i , inte minst ikustregionerna. Näringen måste erbjudas likvärdigaskattevillkor med dem i konkurrentländerna för att inte slåsut i den allt hårdare internationella konkurrensen.Regeringen beslöt att tillkalla en särskildutredare med en parlamentarisk referensgrupp frånsamtliga riksdagspartier med uppdrag att utreda densvenska fiskerinäringens utvecklingsmöjligheter.Utredningen (1993:103) som har redovisats hadesärskilt i uppdrag att analysera fiskenäringens kostnads-,marknads- och konkurrenssituation i jämförelse medSveriges viktigaste konkurrentländer på fiskets område.En enig utredning föreslog att schablonavdraget föryrkesfiskare skall höjas till nivån för heldagstraktamentetför löntagare på 180 kronor.Yrkesfiskare har enligt punkt 29 av anvisningarna till23:e paragrafen kommunalskattelagen (1928:370) rätt tillavdrag för ökade levnadskostnader vid fiske utomhemorten. Enligt rekommendationer bör schablonavdrag för ökadelevnadskostnader medges med per dag.Riksskatteverket kan, bl.a. baserat på proposition1974:115, inte medge större schablonavdrag än halvabeloppet av heldagstraktamentet för löntagare, vilket för1994 uppgår till 180 kronor.Förutsättningen för att skall kunna behålla ettkonkurrenskraftigt yrkesfiske vid ett närmande till EU äratt skattereglerna harmoniseras med reglerna i vårakonkurrentländer.Schablonavdraget för yrkesfiskare för ökadelevnadskostnader bör därför i enlighet med utredningens(1993:103) förslag höjas till nivån för heldagstraktamenteför löntagare på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att schablonavdraget föryrkesfiskare med ökade levnadskostnader höjs till nivån förheldagstraktamente för löntagare.
mot · GH02Sk357 · 1994-01-25 00:00:00 — Skattereduktionen vid reparation av bostadshus Byggarbetslösheten är mycket hög och det finns starkamotiv för att vidta åtgärder som ökar sysselsättningen inombyggsektorn. Särskilt är situationen akut.Samtidigt kommer inte arbetsmarknadsverket underinnevarande budgetår att nå upp till de planeradevolymerna avseende sysselsättningsskapande åtgärder.Detta innebär ett betydande överskott på tilldelade resursersom bör användas så effektivt som möjligt för att ökasysselsättningen.Riksdagen beslutade under vårriksdagen 1993 om attinföra ett system med skattereduktion vid reparation avbostäder. För småhus uppgår skattereduktionen till 30procent av det enligt särskilda regler framräknadeberäkningsunderlaget som inte överstiger pertaxeringsenhet.Detta beslut har lett till positiva effekter inombyggsektorn. Det har också varit ett starkt incitament för attgöra reparationer på ett lagligt korrekt sätt i stället för somsvartjobb.Ytterligare stimulanser behövs dock för att öka dennaverksamhet. Det bör ske genom att höja beloppsgränsenoch även räkna i materialkostnader i underlaget förskattereduktion.Därför föreslår vi, för att ytterligare stimulerasysselsättningen, att beloppet för underlaget vid reparationav bostadshus höjs till , samt att i underlaget ävenfår ingå material som användes i direkt samband medreparationsarbeten utförda av momsregistrerad firma.Kapitalvaror såsom kyl, frys o s v skall inte räknas sommaterialkostnader. I underlaget för skattereduktion får intematerialkostnaden vara större än kostnaden för arbetskraft.Vårt förslag innebär ändringar i första hand i 2 och 4paragraferna i lagen om skattereduktion för reparationer mm för bostadshus. Förslaget omfattar inte hyreshus ochbostadsrätter. Utskottet bör utarbeta förslag till nödvändigalagändringar.Ändringen är positiv för dem som berörs av lagen ocheftersom ansökan om skattereduktion skall vara inlämnadsenast så bör förändringen kunna utnyttjas avalla småhusägare.De kostnader som kan uppstå för statskassan genomföreslagen åtgärd bör finansieras somsysselsättningsskapande åtgärder och då lämpligen genomuttnyttjande av eljest uppkommande reservationer inomarbetsmarknadsområdet, B2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ändra reglerna förskattereduktion avseende reparationskostnader förbostadshus på sätt som föreslås i motionen.
mot · GH02Sk358 · 1994-01-25 00:00:00 — Inom ramen för ROT-verksamheten beslutaderiksdagen att skattereduktion skall medges förreparation, underhåll och om- och tillbyggnad påbostadshus som utförs till den31 . Underlaget för skattereduktion ärarbetskostnaden. För villor och fritidshus medges enskattereduktion på , dock max . Avsiktenmed beslutet är att stimulera sysselsättning i den hårtdrabbade bygg- och hantverkssektorn.I vilken omfattning denna avdragsmöjlighet kommer attutnyttjas och hur många arbetstillfällen det skapar är förnärvarande för tidigt att uttala sig om. Det är alltså svårt attbedöma om åtgärden är tillräcklig eller om ytterligareavdragsmöjligheter eller andra åtgärder bör vidtas. Docktycks åtgärden inte fått fullt ut avsedd effekt.Erfarenheter från , där ett bidrag på 50 %lämnas för motsvarande arbetskostnader, samt beräkningarsom bland annat , på uppdrag av , gjort, visar att en högre skattereduktionskulle kunna vara statsfinansiellt lönsam. Resonemangetbakom detta är att en betydande andel mindremålningsarbeten inte blir föremål för redovisning tillskattemyndigheterna.Regeringen bör skyndsamt undersöka om så är fallet,och i så fall återkomma med förslag till riksdagen.En sammanhängande fråga är avgränsningen av dearbeten som berättigar till skattereduktion . Enligtfolkomröstningen i kärnkraftsfrågan ska kärnkraftenavvecklas och ersättas med andra energikällor ochenergisparande. Förutom denna omställning är det ocksåangeläget att ytterligare minska antalet miljöskadligaoljebaserade uppvärmningspannor.En hel del bostäder värms via gamla oljepannor,icke miljövänliga vedpannor eller elenergislukandeelpatroner. De som innehar sådana eller liknandeanläggningar borde ges incitament för att ställa om sinuppvärmning till mindre miljöskadliga pannor och tillenergisparande uppvärmningsformer. Den skattereduktionsom nu gäller för arbetskostnaden vid reparation av t.ex.villor omfattar inte utbyte av gammal oljepanna mot någonform av energisnål värmepumpsanläggning, typ jordvärme.Detta kan uppfattas som märkligt i ett läge då vi i Sverigebehöver få fart på inhemsk efterfrågan, speciellt inombyggsektorn. I all synnerhet som vi också behöver minskadet direkta energibehovet och också få ned mängdenmiljöskadliga utsläpp.Även arbetskostnaden vid utbyte av gamla ineffektivaoch miljöförstörande olje- och/eller vedpannor motmoderna, effektiva och miljövänliga anläggningar someldas med förnyelsebara råvaror borde stimuleras genomskattereduktion inom ramen för ROT-programmet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om destatsfinansiella effekterna av en förändrad nivå påskattereduktionen för ROT-åtgärder i villor och fritidshus,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar avseendeavgränsningen för skattereduktion för reparations- ochunderhållsarbeten i bostäder att övervägas inom sammautredning.