ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Fö401 · 1994-01-25 00:00:00 — Skydd av kulturföremål vid katastrofer Vid en konferens i för civilförsvarsförbundeni de alliansfria staterna i förevisade värdlandetSchweiz sin väl fungerande modell för att omhänderta ochskydda värdefulla kulturföremål vid krig, översvämningaretc.Modellen saknade sin motsvarighet i övriga deltagandeländer och väckte i den svenska delegationen sådanuppmärksamhet -- icke minst mot bakgrund av denkulturförstörelse som pågår i det fornaJugoslavien -- att vi föreslår att en motsvarighet byggs uppi Sverige.Den schweiziska modellen innebär i princip att denpersonal (antikvarier, bibliotekarier, arkitekter etc.) somnormalt är sysselsatt med vård av dessa värdefullakulturföremål, skrivs in i civilförsvaret med uppgift att såväli krig som fred utgöra ''räddningspatruller''. De fårgrundläggande kunskaper i civilförsvar och övaskontinuerligt med ''räddningsaktioner''.Jämsides med dessa, normalt yrkesverksamma inomkulturvården tillförs organisationen en helt ideell, frivilligdel. Organisationen kommer därvid att ha en medcivilförsvarets hemskyddsorganisation likartaduppbyggnad. Personal till denna del, som kan användas vidt.ex. undanförsel, rekryteras från förslagsvishembygdsrörelsen.Ansvarsfrågor beträffande kulturobjekt är i övrigt välbelysta. Såväl på riks- som regional- och lokalnivå finnsomfattande inventeringar av vilka kulturobjekt som hänförstill riksintresse, till regionalt intresse och vilka objekt somhar lokalt intresse. De flesta kommuner i harnyligen färdigställt sina kulturmiljövårdsprogram, ochdessa är nu politiskt förankrade. konstateras atthembygdsrörelsen växer sig allt starkare.Förutsättningarna för en utbyggnad av det svenskacivilförsvaret med en gren för kulturskydd enligt ovan synesvara goda. Modellen passar väl in i ett svenskt civilförsvarmed fredsuppgifter som kan utökas vid krig.Vid underhandskontakter med företrädare för , m.fl. har förslagetmötts synnerligen positivt. Även på regional och lokal nivåhar uttryckts tillfredsställelse med förslaget om ettkulturskydd som komplement till nu gällande bestämmelserom undanförsel och som () handhar.Statens räddningsverk har som huvuduppgift att räddaliv och egendom, varför ett utredningsuppdrag bör liggainom dess verksamhetsområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av fråganom en svensk organisation för skydd av kulturföremål vidkatastrofer.
mot · GH02Fö402 · 1994-01-25 00:00:00 — leder och samordnar den kyrkliga beredskapen i enlighetmed vad centralstyrelsen avtalar med kyrkliga kommuneroch andra trossamfund, 15 § 3 st Beredskapsförordningen(1993:242). För uppgifterna disponerar centralstyrelsen förnärvarande medel som tidigare anvisats Överstyrelsen förcivil beredskap för ändamålet. Innevarande budgetåruppgår detta belopp till 200 000 kronor.I samband med centralstyrelsens övertagande av detcentrala ansvaret för de nu aktuella uppgifterna gjordes enberäkning av de kostnader som styrelsensfunktionsansvarsliknande åligganden skulle komma attmedföra. Dessa förutsattes bekostas av statsmedel. Detotala kostnaderna beräknades därvid till avvilket belopp redan intecknats för utgivningav en tidigare inom ÖCB framtagen handbok i ämnet.I årets budgetproposition (1993/94:100 bilaga 5,Försvarsdepartementet, sid 110) anför föredragandestatsrådet att det vid beräkningen av anslaget C 1 tagitshänsyn till att förts över till trettondehuvudtitelns anslag C 1 stöd till trossamfunden ''för attutgöra del av medel som avses utges till i dess uppgift att leda och samordna denkyrkliga beredskapen för de kyrkliga kommunerna, vissafrikyrkliga samfund och de icke-kristna samfunden''. Avredovisningen av trettonde huvudtitelns anslag C 1 framgåremellertid inte hur medelsbehoven i övrigt förcentralstyrelsens uppgifter på området skall täckas.Det får antas att man här överväger att takyrkofondsmedel i anspråk -- en ordning som enligt minuppfattning inger betänkligheter av inte minst principiellnatur. Det ansvar för den kyrkliga beredskapen som intillden åvilade ochdärvid bekostades av statsmedel har i sak oförändratnumera övergått till . Medhänsyn härtill och till att uppgifterna i hög grad är avsamhälleligt intresse inom ramen för totalförsvaret, börkostnaderna i sin helhet täckas av statsmedel, särskilt somuppgifterna också omfattar de trossamfund som avnaturliga skäl inte bidrar till kyrkofondens finansiering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att inom anslaget C1. : Civil ledning ochsamordning under femte huvudtiteln skallavsättas för finansiering av den del av kyrkans kostnader förden kyrkliga beredskapen som inte täcks under trettondehuvudtiteln.
mot · GH02Fö403 · 1994-01-25 00:00:00 — Nyckelpersoner inom det civila försvaret Grunden för totalförsvarets civila del är det fredstidasamhället. Hur vitala samhällsfunktioner är uppbyggda ochvad de tål av påfrestningar har allmänt sett större betydelseän särskilda beredskapsåtgärder. Ansvar för en verksamheti fred innebär motsvarande ansvar i krig. Dennaansvarsprincip innebär att beredskapsaspekterna beaktasvid planering av verksamheten i fred.Samhällets förmåga att möta störningar är enangelägenhet för alla och det är därför viktigt attmedvetenhet om dessa frågor sprids i samhället. Att iplanering och samhällsutveckling tidigt ta hänsyn tillsårbarhet och risker minskar behovet av kostnadskrävandeberedskapsåtgärder och ökar säkerheten i det fredstidasamhället.Myndigheter och företag har därför anledning att, somett led i beredskapen, i fredstid öka antalet kvinnor på s.k.nyckelbefattningar i verksamheter som är viktiga underkriser och krig, då en mycket stor andel av männen ärkrigsplacerade i det militära försvaret. Det skaparförutsättningar för kontinuitet i bemanningen underskedena fred--kris--krig och ökar allmänt settpersonaltillgängligheten i verksamheten. Som exempel kannämnas att bland lastbilsförare, datatekniker, trafikflygareoch lokförare är andelen kvinnor låg. Andelen kvinnorbland ansvariga chefer är också låg, speciellt i det privatanäringslivet.Det bör vara ÖCB:s och de funktionsansvarigamyndigheternas uppgift att, som ett led i arbetet medberedskapshänsyn i samhällsplaneringen (BIS), skapamedvetenhet om vikten av att fler kvinnor är anställda i församhället under beredskap och krig viktig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nyckelpersoner.
mot · GH02Fö404 · 1994-01-25 00:00:00 — försvarsbeslut ingick att vissa uppgifter inomdet civila försvaret skall överföras från staten tillkommunerna, så att de får ett samlat ansvar förgenomförandet av befolkningsskyddet ochräddningstjänsten på den lokala nivån. Staten skall gekommunerna full kostnadstäckning för de nya uppgifterna.Överföringen av uppgifter och ansvar skall föregås avöverläggningar med kommunerna om den statligaersättningen och om tidpunkten för överföringen.I september 1992 tillsatte Chefen förFörsvarsdepartementet en arbetsgrupp om kommunalberedskap, AG Kommun, som skulle bedöma lämpligatidpunkter och adekvata kostnadsramar för överföringen avuppgifter inom det civila försvaret till kommunerna. Enmodell har utarbetats som inkluderar ett förslag tillersättningssystem och till former för statens stöd,uppföljning och utvärdering av det civila försvaret på denlokala nivån.AG Kommun föreslår att till kommuner som bedömsvara särskilt riskutsatta utgår ett visst antal kronor perinnevånare. Kommunerna delas in i fem grupper efterriskutsatthet. Grupperingen bör enligt AG Kommun byggapå en sammanvägning av riskerna för strategiskt överfall,risken för invasion och de regionala mål- ochriskanalyserna. Det har vid en TT-intervju medsekreteraren i AG Kommun, departementssekreterarenAnders , framkommit att han anser attkommunerna i och samtGotland sannolikt kommer att få en högre nivå påcivilförsvaret, för där kan man räkna med att tillägget försärskilt riskutsatta behövs.Vi vill understryka svårigheterna att bedöma på vilketsätt utsätts för hot. Fördelning av statligapengar för kommunala planerings- och beredskapsåtgärdernär det gäller befolkningsskydd och räddningstjänst bör inuvarande säkerhetssituation utgå från de skyddsbehovsom finns. Dessa hänger främst samman medbefolkningstillgångar, befolkningstäthet,försörjningsresurser och infrastruktur. Här bor en miljon människor. Härfinns infrastruktur som är viktig för hela landet, järnvägar,vägar, flygplatser. Här finns omfattandejordbruksproduktion och livsmedelsindustri som förserstora delar av landet med viktiga förnödenheter. Här finnsviktiga hamnar, med snabba förbindelser med kontinenten.En stor del av den tunga lastbilstrafiken använder dessaförbindelser. Skulle slås ut av kris eller krig skullelandet sluta fungera. Vi anser därför att är ett av deområden som skall högprioriteras när det gällerfördelningen av medel till det civila försvaret.Länsstyrelsen bör beredas tillfälle att yttra sig över denföreslagna modellen främst avseende grupperingen avkommunerna inom respektive län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av uppgifter ochersättningar inom det civila försvaret från staten tillkommunerna i .
mot · GH02Fö601 · 1994-01-25 00:00:00 — Luftrummet i övervakas av ochFlygvapnet.Sjöterritoriet övervakas av ,och marinen. Vid haverier involverasockså och radio. Dettaleder till bristande koordination.En rationell lösning är att det omfattande parallellarbetesom bedrivs av marinen och samordnasgenom att verksamhet övertas avmarinen och att erbjudsbli en marin frivilligorganisation.Detta skulle leda till såväl rationellare verksamhet sombetydande besparingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GH02Fö602 · 1994-01-25 00:00:00 — Bevakningen av våra kuster Sydöstra kuststräcka är ett långt ochsvårbevakat område. finns entradition med yrkesmässig sjöfart och i modernare tid haren omfattande fritidsbåtsverksamhet tillkommit. För attsköta myndighetstillsynen finns från statligt hållkustbevakning och tull. Tyvärr har dessamyndigheters verksamhet kraftigt minskats. Detta händesamtidigt som det tidigare stängda gränseröppnades. Vilket i sin tur inneburit att trafiken från dessaländer dramatiskt ökat. Denna trafik är övervägandepositiv men tyvärr finns det en baksida som består avsmuggling med alkohol, narkotika, anabola steroider,vapen och människor. För att komma till rätta med dettamåste resurserna utökas vad gäller tull ochkustbevakningen, så att de tillsammans med polisen kanutföra en fullgod insats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade resurser till tull ochkustbevakningen i sydöstra .
mot · GH02Fö603 · 1994-01-25 00:00:00 — Miljöskyddsfartyg till norra län anger i sin plan förmiljöräddningstjänsten vissa tidsramar som målsättning förinsatser till sjöss för att dels begränsa oljeutflöden, delsomhänderta olja genom upptagning. För insatser i syfte attkunna påbörja begränsade åtgärder gäller fyra tim efterlarm. När det gäller åtgärder för att omhänderta oljan börinsatser vara påbörjade senast inom åtta timmar.För kust- och vattenområdena inom län ärkustbevakningens resurser för oljebekämpningen heltotillräckliga och dessutom i vissa avseenden omoderna. i , där all väsentligmiljöskyddsmateriel i länet är placerad, har under senaretid tillförts ett s.k. sjösläp med länsa. Dennaresursförstärkning är glädjande och möjliggör i någon gradKustbevakningens möjligheter att inom angivna tidsramarsätta in åtgärder för att begränsa ett oljeutsläpp.När det gäller möjligheterna att ta upp olja är däremotresurserna undermåliga. Nuvarande miljöskyddsfartyg iOskarshamn, , är litet, gammalt och omoderntsamt har dessutom stora begränsningar i fråga omlastkapacitet och fart. Visserligen kan sägas attoljeupptagningsinsatser med i vissa fall(närområdet) kan påbörjas men fartygetsolika begränsningar gör upptagningen mycket tidsödandeoch ineffektiv. Fartyget kan närmast betecknas som en storarbetsbåt.Området från norrut förbi utanför är ''vita fläckar'' inomoljeskyddsberedskapssidan. Man hinner inte ditmedmiljöskyddsfartyg ; det kan ta både 10 och15 timmar.Kustområdena inom län är dessutom mycketlånga och utomordentligt känsliga för t.ex. oljeskador bl.a.på grund av rikt djurliv och omfattande turism.Fartygstrafiken går kustnära både på fastlands- ochÖlandssidan. Skulle ett större oljeutsläpp inträffa äravstånden till kusten inte långa och följaktligen krävs ocksåsnabba insatser både när det gäller åtgärder för att begränsautsläpp och inte minst för att komma igång med effektivupptagning.Enligt vår uppfattning måste bl.a.prioritera resursfördelningen av modernamiljöskyddsfartyg på så sätt att norra län snarasttillförs ett sådant. Det är en förutsättning för attKustbevakningen skall uppfylla de minimikrav som ärrimliga att ställa på en effektiv räddningstjänst.Vi känner till att regionala ledningvid ett flertal tillfällen påtalat för Centrala ledningen att detfinns allvarliga brister i oljeskyddsberedskapen i Kalmarläns kustområden. Bl.a. under arbetet medorganisationsförslaget KLO 2000 var den frågan mycketaktuell. Påtalanden har även gjorts vid senare tillfällen.Enligt vår uppfattning är det hög tid att någontingkonkret görs innan olyckan är framme. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om placering av ett moderntmiljöskyddsfartyg i norra län.
mot · GH02Fö604 · 1994-01-25 00:00:00 — har till uppgift att utföra effektivövervakning av svenskt sjöterritorium och svensk fiskezonsamt ha en hög beredskap för miljöräddningstjänst till sjössoch sjöräddningstjänst.Mellan och våra grannländer finns ett stort antalfärjelinjer från på till Skellefteå påostkusten. Från tjugo färjehamnar går ett trettiotalförbindelser till andra länder.På passagerar- och bilfärjornas vagns- och bildäcktransporterades 1990 nära gods. Av dettavar på lastbilar och på järnvägsvagnar. En del avdet transporterade godset är brandfarlig vara eller s.k.farligt gods av annat slag.I jämförelse med anläggningar i land kan de storafärjorna betraktas som en kombination av oljecisterner,kraftverk, storgarage, hotell, restauranger och köpcentramed de risker dessa normalt har.Allvarliga brandtillbud har förekommit under senare åroch trots att brandskyddet förbättrats väsentligt på störreskandinaviska färjor efter katastrofen ombord på''Scandinavian '' är det viktigt att utforma en effektivorganisation från land för brandbekämpning på fartyg.Kustbevakningens specialitet är miljöskydd till sjöss,och den har därför ansvaret bl.a. för åtgärder vid olje- ochkemikalieolyckor. Dessa åtgärder kan även innebärabrandbekämpning. har av denanledningen utbildat ett femtiotal räddningsdykare(kombinerat vatten-, rök- och kemdykare) samt efterförmåga utrustat sina miljöskyddsfartyg även förbrandbekämpningsinsatser. Härutöver harKustbevakningen, numera tillsammans med ,särskilda avtal med vissa kommunala räddningskårer.Härmed finns hos de grunder, såvälvad beträffar snabbhet som uthållighet, som erfordras bådeför att bistå befälhavaren på ett fartyg med brand ombordoch för insatser på ett redan övergivet fartyg.Kustbevakningen bör därför tilldelas ansvaret att bygga uppde resurser som behövs för att bistå vid fartygsbränder tillsjöss. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvar förbistånd vid brandbekämpning till sjöss.
mot · GH02Fö701 · 1994-01-25 00:00:00 — Analyser av hot och risker I samband med regeringens forskningspolitiskaproposition uttalade försvarsutskottet, i sinbehandling av flera motionsyrkanden, vikten av enförbättrad kunskapsbas för riskbedömningar som behövergöras i samhället. Utskottet uttalade sig också för enstabilare grund för internationell samverkan inom området.Utskottet utgick från att Hot- och riskutredningen skullebehandla dessa frågor. I olika motioner föreslogs att ett risk-och beredskapscentrum borde inrättas i Karlstad.Riksdagen valde att inte ta direkt ställning tilllokaliseringsfrågan, utan ärendet kommer att beredasvidare i nämnda utredning.Under den tid som gått har dock iVärmland, och Statens räddningsverkgjort en förstudie och redovisat förutsättningarna för hur ettsådant centrum kan byggas upp, finansieras och verka.Förstudien har besannat försvarsutskottets mening ombehovet av förbättrad kunskapsbas för riskbedömningar.Studien gav också incitament för att påbörja enetableringsfas i akt och mening att söka bilda ett kvalificeratnätverk för forskare och andra som är verksamma inomrisk- och beredskapsfrågor.Resultaten av förstudien i fråga om behovet av ökadkompetens inom ovan nämnda områden har också varit såentydiga att en etablering av centret påbörjats och vissutbildningsverksamhet samt uppdragsforskning redan nu ärigång. Centret finner nu sina alltmer fasta former rentverksamhetsmässigt.I sammanhanget kan nämnas att två forskningsprojektomsätter vardera och två ytterligareprojekt står i startblocken. Kontakter för ett djuparesamarbete finns nu mellan Riskcentrum i ochLunds tekniska högskola inom områden som riskhanteringoch säkerhetsskydd.Då vi i tidigare sammanhang av såväl ekonomiska somkvalitetsskäl i forsknings- och utbildningspolitiska motionerpläderat för nätverksbygge och kompetensspridningvälkomnar vi detta samarbete.Det är nu viktigt att medelsförsörjningen tillgodoses förovan nämnda verksamheter. Vi anser att det är naturligt attsåväl forskningsråd, FOA samt övriga forskningsfinansiärersom t.ex. forskningsstiftelser känner ett ansvar förkompetensuppbyggnaden inom risk- och beredskapsfrågor.De nya förutsättningar vi nu pekat på bör beaktas i detfortsatta arbetet inom Hot- och riskutredningen.Inrättandet av ett centrum i baserat på befintligaoch kommande resurser i och bör också påalla sätt påskyndas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidare kompetensuppbyggnadinom risk- och beredskapsområdena.
mot · GH02Fö705 · 1994-01-25 00:00:00 — Försäkringsskyddet för personal utsänd av Om en svensk FN-soldat smittas av en sjukdom i t.ex.Bosnien svarar svenska försvarsmakten (och staten) för ens.k. FN-soldaten lider inget ekonomisktavbräck. Det är som det bör vara.Om däremot en anställd i undertjänstgöring utomlands t.ex. i Bosnien smittas av ensjukdom gäller ingen riskgaranti eller försäkring som statensvarar för.Ändå är lika statligt somförsvarsmakten. Och personalinsatser iutlandet är av stor betydelse.Det kan också konstateras att arbetarunder minst lika utsatta förhållanden som den svenska FN-styrkan i Bosnien. Även annorstädes i världen därRäddningsverkets folk arbetar, sker det i ungefär sammamiljö och med samma risker som gäller för FN-soldater.Olika försäkringsskyddEnligt förordningen om förmåner till anställd iutlandsstyrkan inom försvarsmakten ikläder sig staten enriskgaranti upp till tjugo basbelopp till förmån för denberörda personalen. För att få motsvarande skadeskydd tillpersonal som skall tjänstgöra i en internationell hjälpstyrkasom organiseras av betalar verket enförsäkringspremie till FCF, numera genomKammarkollegiet, med per dag och försäkrad.Räddningsverkets personal missgynnas anslagsmässigtav att man väljer olika metoder för att finansiera skyddetför de aktuella personalgrupperna.Väsentliga skillnaderDen riskgaranti som staten ikläder sig i förhållande tillFN-personalen gäller vid ''skade eller sjukdom''. Dentjänstereseförsäkring som tecknar gällerendast vid olycksfall, d.v.s. kroppsskada orsakad av enplötslig yttre skadehändelse. Vid sjukdom utan sambandmed yttre skadehändelse, t.ex. sjukdom orsakad avsmittoämne, ger inte försäkringen något skydd. Härframstår den föreslagna riskgarantin i förhållande till FN-personalen som ett bättre skydd än vad Räddningsverketkan erbjuda genom att teckna försäkring.Det skydd som staten anordnar för FN-personalenrespektive för hjälpstyrkor skall rimligenvara likvärdigt, såväl med avseende på hur det belastaranställningsmyndigheten, som med avseende påomfattningen av skyddet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försäkringsskyddet förRäddningsverkets personal i utlandstjänst skall varalikvärdigt med försvarsmaktens riskgaranti till anställd iutlandsstyrkan.
mot · GH02Fö706 · 1994-01-25 00:00:00 — Staten har tecknat avtal med ett antal kommuner ommedverkan i räddningstjänst till sjöss. Kommunerna haråtagit sig att genom sina räddningskårer tillhandahållainsatsgrupper som med kort varsel skulle kunna rycka ut tillplatser som eller anger.Avtal har slutits med , , ochHelsingborg samt för ochKramfors i samverkan. Dessa avtal betecknas som exempelpå bra resultat av samverkanssträvanden mellan olikamyndigheter där och harett särskilt ansvar.Ur gotländsk synpunkt är det anmärkningsvärt att ickenågon kustkommun mellan och ingår idenna verksamhet. Det torde vara odiskutabelt attVisbykåren är snabbast på plats vid en fartygsolycka icentrala delar av . Närhet och snabbhet är avavgörande betydelse för utgången av svåra olyckor till sjöss.Det är därför angeläget att blirinlemmad i denna sjöräddningstjänst. Det finns kompetensoch intresse hos berörda myndigheter att få ingå med sinarespektive resurser i en verksamhet med insatsstyrkorutifrån den geografiska närhet som här blir naturlig.Utnyttjandet av som transportled blir alltmeromfattande och det är då viktigt att transporterna sker påsäkrast tänkbara sätt och att det finns ett tillräckligt ocheffektivt skydd som kan gripa in om olyckan sker. Ettsystem med trafikinformation om fartygs destination ochlast i har krävts i centermotioner sedan många åroch skulle vara av stort värde för att kunna göra snabbainsatser.Jag vill därför föreslå att regeringen ser övermöjligheterna att inordnas i denverksamhet med speciella insatsstyrkor i sjöräddningstjänstsom avtalats med sex andra kustkommuner. Det skulleinnebära en bättre täckning över kust och vatten än som ärfallet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inordnasi systemet med kvalificerade insatsstyrkor i räddningstjänsttill sjöss,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för förbättradtrafikinformation om fartyg i .
mot · GH02Fö707 · 1994-01-25 00:00:00 — Sotning av villapannor är en monopoliserad verksamhet.Kommunen har monopolet och kan bestämma omverksamheten skall utföras i egen regi eller på entreprenad.Endast i ytterst få undantagsfall kan den enskildefastighetsägaren -- enligt gällande lag -- medges rätt att självutföra sotningen.När det gäller industrier och värmecentraler förbostadsområden kan ''ägaren'' själv få rätt att utförasotningsarbetet under förutsättning att det utförs enligtgällande bestämmelser.Det finns enskilda fastighetsägare som mycket väl skullekunna utföra sotningen på den egna fastigheten. Av hävd --särskilt på landsbygden -- har det gått till så. Det som bordevara avgörande är den enskilde fastighetsägarenskompetens för arbetet. Det är inget självändamål att det ären avlönad sotare som utför arbetet.Skorstensfejarmästaren -- som ansvarig för sotningensutförande -- borde ges möjlighet att bevilja enskildfastighetsägare, som uppfyller nödvändiga kompetenskrav,rätt att själv utföra sotning på den egna fastigheten. Ensådan möjlighet borde vara lika naturlig som att sotning imånga fall lämnas ut på entreprenad. Kommunen har i bådafallen kvar det övergripande ansvaret inomräddningstjänstens ram.Förslagen i denna motion har ett antal gånger behandlatsoch avslagits av . Detta gör inte motionen mindreangelägen och vi återkommer därför även detta år. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i räddningstjänstlagen att enskild fastighetsägare iframtiden av skorstensfejarmästare kan ges rätt att utförasotning av egen villafastighet.