mot · GH02K77 · 1994-05-09 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:245 Folkomröstning om EU-medlemskap Det svenska folkstyret förverkligas genom representativdemokrati och parlamentarism med de politiska partiernasom alternativa representationer av folkviljan. När depolitiska partierna inte mellan sig förmår att avspeglaåsiktsskillnaderna bland medborgarna därför att partiernainom sig är splittrade är folkomröstning den utväg somgrundlagen anvisar. I den representativa demokratinsperspektiv är folkomröstningen något av en nödfallsåtgärdmen också en positiv möjlighet att stärka demokratinsförankring genom att i värdiga former engagera allamedborgare att delta i ett beslut i en för landet viktig fråga.Sveriges anslutning till den Europeiska unionen är ensådan fråga som skall överlämna tillmedborgarna för avgörande i en folkomröstning. Fråganom skall bli medlem i Europeiska unionen har enunik betydelse både i ett historiskt perspektiv och förframtiden. Avgörandet har betydelse för Sverigesoberoende som nation, för demokratins funktionssätt, förden alliansfria utrikes- och säkerhetspolitiken, för denekonomiska politiken med dess återverkningar på allaandra områden men också direkt för handelspolitiken,jordbrukspolitiken samt bland annat för regionalpolitikenoch miljöpolitiken. Att alla medborgare skall taställning i denna fråga i en folkomröstning bör ses som ettunikt tillfälle att markera det svenska styrelseskicketskaraktär av folkstyre. Inga ansträngningar bör sparas närdet gäller att utforma folkomröstningen så attmedborgarnas deltagande i beslutet blir meningsfullt ochenligt rättvisa demokratiska spelregler.Svenska folkets erfarenheter av folkomröstningar är inteentydigt positiva. Folkomröstningarnas resultat har blivitomstridda av olika skäl vilket leder till att också dennafolkomröstning möts med viss misstro så att lågtvaldeltagande riskeras. Det är därför av yttersta vikt attriksdagen så långt som möjligt söker undanröja varje grundtill misstro bland medborgarna när den tar ställning tillregeringens proposition om folkomröstningen.Kommer folkomröstningens resultat att respekteras,frågar man sig först. Kommer folkomröstningens resultatatt kunna tolkas olika t.ex. genom att blankröstning kanleda till att ingendera sidan uppnår absolut majoritet av deröstande?Formuleras alternativen på ett sådant sätt att utrymmetför olika tolkningar blir så litet som möjligt? Varförutformas inte valsedlarna på samma sätt som i tidigarefolkomröstningar utan med en fråga som enligtopinionsundersökningarna är ledande?Får båda sidor någorlunda likvärdiga möjligheter attföra en kampanj som når alla medborgare? Har interiksdagen anledning att bevaka att den fråga som lämnasöver till alla medborgare för avgörande blir allsidigt belystgenom att båda sidorna får likvärdiga möjligheter tillupplysnings- och kampanjarbete som når alla medborgare?1. Respekten för folkomröstningens resultatOmröstningen är formellt rådgivande och måste så varaenligt grundlagen. Samtliga riksdagspartier har var för sigoch i olika sammanhang uttalat att de avser att respekteraomröstningens resultat. Likväl bör överväga hurden i lämpliga former kan stärka trovärdigheten i dessauttalanden. Denna fråga ägnas ingen uppmärksamhet iregeringens proposition.Den lämpligaste formen för en sådan höjning avtrovärdigheten vore enligt vår mening en gemensamdeklaration från samtliga partier som är representerade iriksdagen i vilken partierna förbinder sig att respekterafolkomröstningens resultat.Av deklarationen bör framgå att blankröster skall räknasseparat och att blankröster inte indirekt eller direkt kantillgodoräknas någondera sidan. Den sida har vunnit somfår flest röster. Ett högt valdeltagande är synnerligenönskvärt men inget villkor för att folkomröstningensresultat skall respekteras.2. Alternativens utformningSamtliga riksdagspartier synes eniga om attomröstningen skall gälla endast två klara alternativ förutommöjligheten till blankröstning. De alternativ som utformatsi propositionen har inte förverkligat dessa intentioner omtvå klara alternativ med minimala möjligheter tillalternativa tolkningar, vilket krävs för att garanterarespekten från båda sidor för folkomröstningens utfall.Vi vänder oss med skärpa mot att valsedlarna för Ja-respektive Nej-sidan föreslås utformade som en fråga medden formulering som föreslås i propositionen.Formuleringen ''Anser Du att ... bör'' etc. skapar intrycketatt det är fråga om en opinionsundersökning och inte envalhandling som dessutom i princip innebär beslutsfattande.Enligt beteendevetenskaplig expertis är dessutom frågansutformning ledande, vilket också framgår avopinionsundersökningar i vilka frågan ställts på detta sätt.En allmän regel i objektiva och opartiskafrågeundersökningar är att samtliga svarsalternativ skallvara med i frågans formulering. Frågeformuleringen enligtregeringens förslag fungerar ledande genom att impliceraett Ja-svar. Det är inte förenligt med medborgarnas respektför regeringens och oväld att utformningen avalternativen i folkomröstningen kan föranleda misstankarom ett så manipulativt förfarande.Regeringens förslag i propositionen innebär också attriksdagen skall frångå praxis vid utformningen av valsedlari tidigare folkomröstningar. Något behov att ställa en frågapå valsedlarna har inte funnits och finns inte heller dennagång. Det räcker med att på de skilda valsedlarna angerespektive alternativ.Dessa alternativ bör vara så enkla och klara som möjligtså att medborgarna kan avge svar med entydigviljeinriktning. Detta uppnås genom att på de skildavalsedlarna endast ange Ja till svenskt medlemskap iEuropeiska unionen respektive Nej till svenskt medlemskapi Europeiska unionen samt Blank valsedel under den föralla valsedlar gemensamma rubriken den13 november 1994.Att blanda in anslutningsavtalet mellan ochEuropeiska unionen och dess medlemsstater görmedborgarnas viljeyttring villkorad och tillfällig. Omvillkoren i anslutningsavtalet ändras direkt eller indirekt,t.ex. genom beslut av eller , blir en eventuell Ja-seger i folkomröstningen mindrelegitim.Regeringens förslag till utformning av alternativenöppnar för en debatt med misstankar om manipulation avomröstningen. bör därför besluta om en annanutformning av alternativen.3. Resurser för en värdig och rättvisfolkomröstningskampanjAtt enskilda frivilligt engagerar sig i kampanjarbete, attenskilda bidrar till finansiering av sin sida ifolkomröstningen är helt i sin ordning men när stora företagoch andra mäktiga ekonomiska intressen bidrar till den enasidans finansiering riskerar helafolkomröstningsförfarandet att diskrediteras.Risken att folkomröstningen i efterhand framstår somavgjord av Ja-sidans överväldigande ekonomiska resurserär överhängande särskilt om Nej-sidan inte garanteras detminimum av resurser som behövs för att genomföra eninformations- och upplysningskampanj som når allahushåll. Särskilt viktigt är att också Nej-sidan kan nåpersoner som på grund av sjukdom, ålder eller språkligaeller andra skäl riskerar att ställas utanför kampanjen.Valkampanjerna i professionaliseras allttydligare efter mönster från där ekonomiska resurserblivit så utslagsgivande att kongressen infört lagstiftningsom begränsar kampanjfinansieringen för starkaekonomiska intressen. Någon sådan begränsning anser viinte befogad när det gäller finansieringen av kampanjernainför folkomröstningen. Däremot bör främja atten öppen redovisning av kampanjorganisationernasfinansiering kommer till stånd.En sträng ordning vore att kampanjorganisationernaåläggs en sådan redovisning som villkor för att erhållastatsbidrag samt att en sådan redovisning skall vara löpandetillgänglig under kampanjens gång. En mildare ordning,som vi förordar, vore ett allmänt uttalande från riksdagenssida om det från demokratisk synpunkt önskvärda i ensådan ordning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i sitt beslut om folkomröstningen omSveriges medlemskap i unionen klargör attfolkomröstningens resultat skall respekteras enligt vad imotionen anförts,2. att beslutar att valsedlarna skall utformasenligt motionens förslag,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det från demokratiskautgångspunkter är önskvärt med en öppen redovisning avkampanjorganisationernas finansiering.