mot · GH02T228 · 1994-01-25 00:00:00 — Svenska folket reserTrafiken ökar . reser varje svensk igenomsnitt . var det bara 0,5 kmmedan prognosen för pekar om dagen.Den stora ökningen svarar framför allt kvinnor och äldretrafikanter för. Totalt sett har över 5 miljoner svenskarkörkort. Det betyder att nästan alla pensionärer kommeratt ha körkort . Detta ställer i sin tur nya krav påtrafiksäkerheten och vägarna.Så länge kvinnor tar körkort i samma utsträckning sommännen kommer också trafiken att öka.Viktiga konkurrensmedelTransporter är ett viktigt konkurrensmedel, framför allti den internationella handeln. Förädlingsvärdet i våraexportprodukter har ökat kraftigt. Att ha dem i lager ellerunder transport har därför blivit dyrare. harproduktionen blivit allt känsligare för störningar.Tiden mellan beställning av en vara och produktion ochleverans har förkortats för att frigöra kapital och för att gebättre och snabbare service till kunderna.Transportnäringen producerar om dagen.Det motsvarar att varje svensk flyttar en kilometerper dag. Nästan hälften av transportarbetet utförs avlastbilar. Vid kortare transporter, , dominerarlastbilarna totalt. Det är bara på avstånd över somdet råder jämvikt mellan lastbilar och järnväg. Men ävennär gods fraktas med järnväg, svarar lastbilarna ofta förtransporterna till och från järnvägsterminalerna.Vi inser tillfullo att vägtrafiken har kommit för attstanna. Vi har 3,6 miljoner personbilar, 14 000 bussar,30 400 lastbilar och 5,5 miljoner körkortsinnehavare. Vi villatt bilen även skall vara en huvudtransportör fördet svenska folket. av allt resande sker medpersonbil. Kombinerat med snabbtåg, buss ochflygförbindelser på de längre avstånden, kommer bilen attvara ett oslagbart transportmedel även i framtiden.Lastbilen kommer att vara det dominerandetransportmedlet av gods inom 15 mils radie.Vi lever i ett stort och glest befolkat land. har10 bilar per kvadratkilometer. De flesta EU-invånare bor iländer med över 100 bilar per kvadratkilometer. Iförhållande till EU och de länder vi konkurrerar med ärSverige ett renodlat glesbygdsområde. Den övervägandedelen av godset transporteras på vägarna. Utan vägtrafikskulle inte fungera. Glesbygden skulle inte kunnaöverleva, med ett modernt levnadssätt, utan bilen. Faktaoch argument om transportstruktur ochtransportbehov kan koncentreras till en enda mening --utan bilen stannar Sverige.MiljöNy Demokrati anser att en god miljö är en avförutsättningarna för vår framtida överlevnad. Vi vill därförstödja konstruktiva förslag för att förbättra miljön ocheffektivisera vår resursanvändning. Miljöfrågorna skallbehandlas utifrån en bedömning av vilka konsekvenser ochvilken nytta vi i ett långt perspektiv kommer att få avföreslagna åtgärder. Effekterna av olika åtgärder inomskilda områden skall förutsättningslöst ställas mot varandraså att största möjliga miljöförbättring uppnås med minstastörning av t ex trafiken och till lägsta kostnader förkonsumenten.Det är inte absolut nödvändigt att lägga ut miljardbelopppå vägbyggen i storstadsområdena. Det kan räcka med attbygga bort de värsta flaskhalsarna. Därtill är det viktigt attvi får en trafikplanering värd namnet. God vägstandard ochförnuftiga lösningar på trafikplatser, korsningar,anslutningar o s v gör att trafiken flyter bättre och utsläppenminskar. En katalysatorutrustad bil har nästan inga utsläppalls vid jämn hastighet, oavsett om det är 60 eller 110km/tim.Istället för att våldföra sig på städernas kulturmiljöer,med oreparabla mastodontprojekt, borde man inrikta sig påteknikutveckling. Man sparar en enorm massa pengar somkan investeras på ett för samhället (samhällsekonomiskt)lämpligare sätt, t.ex. att färdigställa motorvägstriangelnmellan de tre största städerna, motorvägen tillNorge, snabbspåret till , förbättrakommunikationerna i sydöstra som snart är vår portmot en gigantisk marknad på andra sidan ,tunnelalternativet istället för det tredje spåret rakt genomdet svenska kulturarvet på i m m.På sikt måste ett individuellt nollemissionsfordon (bil)tas fram. Detta kan vara någon form av hybridbil. Viktigt idetta sammanhang är att konstatera att skall sättaupp gränsvärden på utsläpp -- ej styra genomstraffbeskattning av den befintliga fordonsparken.Miljövänlig teknik skall stimuleras genom att biltillverkarnafår klart för sig vilka gränsvärden som kommer att gälla iframtiden och . Det är vår bestämdauppfattning att klara regler och ett stort miljöengagemangkan komma att bli en nisch för svensk bilindustri. Dennautveckling skall uppmuntras. Utsläpp från andra fordonskall utredas och åtgärdas, t ex traktorer och arbetsredskap,färjor och flygplan. Dessa kommer annars att släppa ut merkväve än hela den samlade bilparken.Tydliga reglerFör att vi skall lyckas med att få en förändring till ståndmåste goda förslag och idéer få genomslagskraft och blilångtidsverkande. Vi betonar särskilt vikten av att statenger industrin klara spelregler för framtiden. Därigenomskapas en framförhållning så att t ex bilindustrin hinnerställa om sin produktion. Fördelen är att det skapas enmarknad som bilindustrin kan tjäna pengar på och attinvesteringar i forskning och utveckling kan räknas hem.Att skapa politiskt samförstånd är en nödvändighet. Störreanslag måste ges till transportforskningen där ävendrivmedel ingår. I satsas miljardbelopp påbilindustriforskning, med medel som bl a frigjorts från''stjärnornas krig''.Vi anser att nuvarande välstånd till stor delbygger på den svenska bilindustrins framgångar. avSveriges totala export 1990 producerades av bilindustrin. Vihar en duktig bilindustri. Men bilindustrin är starktexportberoende, 1991. Därför behöver svenskbilindustri en stark hemmamarknad för att kunna sälja sinabilar. är beroende av bilindustrin och dessunderleverantörer för en fungerande arbetsmarknad. Blirbilarna beskattade för hårt med olika pålagor kommer vi gräns där folk upphör att köpa bilar av den typ somproduceras i . Konsekvensen blir att bilindustrin iSverige måste dra ner på sin personal, med känt resultat.TrafikplaneringTrafikplaneringen i våra tätorter har skett utantillräcklig kunskap om miljöeffekterna. Avstängningar,enkelriktningar, avsmalningar, gupp, kringkörningar o s vär oftast negativa från utsläppssynpunkt. Ryckig ochkrånglig trafik ger ett flöde som onödigt ökar utsläppen. Entrafikplanering som underlättar ''flyt'' i trafiken genom t exgrön våg och stor restriktivitet med avstängningar minskarutsläppen från trafiken i tätorterna. Problemen minskarvisserligen i takt med att fordonsparken byts ut mot renarefordon, men när det gäller kat-bilar är ryckig stadskörningi praktiken det enda tillfälle då utsläppsmängden är mätbar.Denna del av de miljöförbättrande åtgärderna kan medpolitiska beslut åtgärdas snabbt och till låg kostnad. Enorenad bil som går på tomgång vid rött ljus släpper ut likamycket avgasföroreningar som 50 kat-bilar som färdas medjämn hastighet i /tim.Nej till biltullarVi anser att det är en medborgerlig rättighet att åka intill städer och samhällen för att t ex göra våra inköp, utanatt erlägga biltullar vid städernas infarter. Biltullar ärfördelningspolitiskt förkastligt. Biltullar skall förbjudas.Väg- avgifter bör dock kunna användas vid mycket speciellatillfällen t ex , dvs som en del i finansiering avinfrastrukturen.Ny parkeringspolitikVi är i stort behov av en helt ny parkeringspolitik. I allatätorter finns det i de allra flesta fall inget naturligtplatsproblem. Trängselsituationerna är konstruerade. Medfler och bättre p-platser minskar söktrafiken och trängseloch därmed utsläppen från trafiken.Lapplisor i nuvarande tappning skall bort.Kvarterspoliser tar över parkeringsövervakningen. Idaganvänder man lapplisor som skatteindrivare. Man kan inteförst bygga ett samhälle som är beroende av bilen och sedaninte skapa förutsättningar för att kunna användadensamma. För att förbättra för de personer som inte villåka in till städerna, skall det byggas bevakadeinfartsparkeringar. Planeringen av parkeringsplatser ochkollektivtrafik måste samordnas.VäganslagNy Demokrati har bidragit till att det svenskainfrastrukturnätet vad gäller vägar och järnvägar erhållitdet största anslaget för utbyggnad fram somnågonsin har anslagits. Detta tycker vi i stort inte skallifrågasättas. Vi behöver bygga bättre och säkrare vägar änvad vi har . Det har emellertid kommit oroande signaleratt redan befintliga vägar börjar få en så dålig standard atttunga fordon inte kan köra på dem. Med tanke på attbasnäringarna skogs- och pappersindustrin, jordbruk etc ärhelt beroende av bra vägar för tillförlitliga transporter,måste det löpande vägunderhållit prioriteras. Dåligtunderhållna vägar innebär kapitalförstöring. Tillvägunderhållet räknas också vägskyltar. eller 350 000skyltar är så gamla och slitna att reflexverkan helt ellerdelvis försvunnit.Vi skall ej heller glömma att vägen är arbetsmiljö fördem som utför transportarbete och med detta menas bådeyrkesförare och privatbilister. Anslaget till vägunderhålletmåste öka.KollektivtrafikKollektivtrafiken måste leva mer på sina egna meriter.Idag straffar man ut bilister med höga skatter för att de skallköra mindre och man subventionerar kollektivtrafiken meddessa skatter.En stor del av dagens kollektivtrafik sker med gamladieselbussar. Det behövs krafttag för att få ner utsläppen tillkat-bilsnivå, räknat per persontransportkilometer. Utbyteav gamla, slitna och mycket miljöfarliga dieselbussmotorermot lågemissionsdito eller alternativa konstruktioner (t exrapsolja) måste prioriteras högt. Målet måste vara attkostnaderna för kollektivtrafiken i allt högre grad måstebäras av konsumenten. En resa man inte är beredd attbetala för behöver kanske inte göras.HastighetsbestämmelserHastigheten på våra vägar måste verklighetsanpassas.Bilarna har blivit bättre och säkrare. Olycksstatistiken för1992 visar att dödsolyckorna inte sker i någon nämnvärdomfattning på motorvägarna. Motorvägarna är byggda för130 km/tim. Vi vill därför ändra hastigheterna enligtföljande: motorväg, påmotortrafikleder och mycket fina landsvägar, påvanliga landsvägar och 70--50som tidigare.TrafiksäkerhetTrots att genom ett konsekventutvecklingsarbete har arbetat sig fram till att bli världenstrafiksäkraste land måste vi fortsätta det viktiga arbetet medatt nedbringa olyckornas antal. Trafikolyckor är ett akutoch synnerligen drastiskt problem för dem som direktdrabbas. Ansvar och hänsyn i trafiken är ett synnerligenviktigt inslag för att uppnå en bättre utveckling. Den allramest dominerande olycksorsaken är den mänskliga faktorn.Mänskliga misstag, vårdslöshet eller uppsåtligt felbeteendestår för av alla olyckor. Alkoholen är tyvärr en stororsak. Brister i vägmiljön orsakar av alla olyckor.Resten inrymmer bl a tekniska fel på fordonen m.m.Större uppmärksamhet än vad som är fallet måstedärför ägnas åt förare och trafikbeteende. ''''-kampanjen kan vara en god förebild för en nationell strategiför ökad trafiksäkerhet. Vi anser att dess metoder ligger itiden, att ändra attityden hos trafikanterna utan att användapekpinnar. Trafikanterna får inse och förstå problem och taett personligt ansvar, genom att tänka både med hjärna ochhjärta.På rattfylleriets område har regeringen glädjande nogunder året genomfört vissa förändringar till det bättre. Vi inyd anser dock inte att det räcker. Här måste krafttag tasmot de personer som gång på gång sätter sig och körberusade. Rapporter om personer som kört berusade 30--40--50 gånger och åkt fast för rattfylleri är inte så sällsynta.Dessa personer bör i allmänhetens intresse tas bort frånvägarna för en långvarig rehabilitering.En del i att få fast bl.a. dessa rattfyllerister vore att se tillatt betänkande ''Trafikpolisen merän dubbelt bättre'' (SOU 1992:01) genomfördes. Nyd anseratt bör få de befogenheter som krävs förgenomförandet. Vidare bör omprioritering avtrafikpolisens uppgifter ske, så att nykterhetskontroller ochbevakning av starkt avvikande beteenden prioriteras högreän hastighetsövervakning. Bättre körkortsutbildning,fortbildning och trafikupplysning är viktiga delar därmyndigheter, organisationer och allmänhet måste samspelabättre än . Vi anser vidare att det är angeläget att ävenförarprovet blir mer allsidigt och komplett. Hur detta skallske anser vi att man skall överlåta till berörda parter attavgöra.Automatisk hastighetskontroll anser vi är helt fel metodav flera skäl. Ett av skälen är att inte försämratrafikanternas tilltro till myndigheterna, för det kommermed all sannolikhet att försämra den totala trafikmoralen. Iundantagsfall kan vi tänka oss att man använder automatiskhastighetsövervakning på följande sätt. När manexempelvis har reparationer på ena filen på en motorvägoch sänkt hastighetsgränsen förbi arbetsplatsen, att man dåsätter upp en stor skylt som talar om att här pågårautomatisk hastighetsövervakning förbi arbetsplatsen. Påså sätt visar myndigheterna att de inte är ute efter attstraffbeskatta bilisten utan syftet är helt enkelt att få nerhastigheten av säkerhetsskäl.Nyd anser att vägtrafikforskningen bör förändras så atten del består av en . Vi anser att ettkomplement av en verklighetsbaserad forskning påtrafikens område bör ge en bredare bas av kunskap för attkunna förebygga framtida olyckor.FinansieringVi föreslår en helt ny form för att finansiera drift ochnyinvesteringar för vägar. Det finns flera förslag om merraka rör mellan brukare och väghållare. Som systemet idagär upplagt så störs de långsiktiga investeringarna och detkontinuerliga underhållet ofta då finansministrar alltför oftavill använda medel från bilismen till andra verksamheter isamhället än vägarna.Bilsocial utredningBilen har blivit en viktig del av en familjs vardag. Alltförofta utnyttjar staten bilismen som mjölkko när någon del avden offentliga sektorn behöver finansieras. Vi tycker det ärdags för en bilsocial utredning som på ett övergripande sättbelyser bilens sociala och ekonomiska betydelse för landetoch medborgarna.Vissa grupper i samhället är onaturligt bilfientliga.Dessa grupper har fått ett enligt oss alltför stort spelrum isvensk debatt. Vissa beslutsfattare på hög nivå bosatta iStockholms innerstad, ofta utan bilbehov, håller gärna meddessa krafter. Vi måste få veta mer och reda upp begreppen.En bred parlamentarisk kommitté med starkt inslag frånberörda konsumentorganisationer bör tillsättas snarast.Denna kommitté borde även få till uppgift att föreslå ett nyttfinansieringsystem som mer avspeglar kostnader för bilisteni förhållande till sitt utnyttjande av vägsystemet. En frågasom också bör belysas i det sammanhanget är oförsäkradefordon som blir allt fler i trafiken. Kostnaderna för dessatrafikanters slarv skall belasta helaförsäkringskollektivet.Omläggning av trafikförsäkringenGenom att lyfta över ansvaret för trafikolycksfall frånden allmänna sjukförsäkringen till trafikförsäkringen blirförsäkringsbolagen mer intresserade av rehabilitering ochtrafiksäkerhet. Stat och landsting spar minst 6 miljarder iminskade kostnader i sjukförsäkringen och sjukvården ochsamhällskostnaderna minskar även totalt sett.Principiellt bör kostnader föras där de hör hemma.Därför bör trafikförsäkringsbolagen stå för hela kostnadenför trafikskadorna. Trafikförsäkringspremierna blir dyraremen arbetsgivaravgifterna och landstingsskatten sjunker imotsvarande mån.Till sistTill sist och till alla som tycker att bilen skall bort hur renden än blir kan vi bara instämma i det som i , ''för vissa bilhatarespelar det ingen roll hur ren bilen blir. De är ändå emot den,av skäl de närmast borde söka psykiatrisk hjälp för.'' Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte använda skatter ochavgifter som styrmedel för avgasutsläpp och andraföroreningar, utan använda gränsvärden och tid förinförande att dessa gränsvärden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte satsa påavgiftsfinansierade miljardprojekt och förstöra städerskulturmiljöer utan endast bygga bort flaskhalsar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fortsätta medforskningsinsatser för framtagande av en svensk hybridbilsamt att framgent i nationell samling satsa påtransportforskning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda hur mycket utsläppsom kommer från annan trafik än personbilen och föreslååtgärder mot detta med gränsvärden och tid,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa tydliga och långsiktigaspelregler för bilindustrin,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att informera landetstrafikplanerare om att jämnt flytande trafik minskarutsläppen och att ryckig trafik gör tvärtom,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbjuda billtullar,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de s.k. lapplisorna skall bort,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att s.k. kvarterspoliser övertarparkeringsbevakningen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stora bevakade och avgiftsfriainfartsparkeringar bör stimuleras,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att långsiktigt prioriteraunderhållet på befintliga vägar,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som en målsättning låtakollektivtrafiken bära sina egna kostnader i störreutsträckning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka hastigheten på de bästamotorvägarna ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att undersöka förutsättningarnaför att göra ''Heja ''-projektet till enriksangelägenhet,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta utreda hur en nyfinansieringsform med mer raka rör mellan brukare ochväghållare skall se ut och genomföras,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en bilsocialutredning i form av en bred parlamentarisk kommitté däräven företrädare för konsumentorganisationerna finnsmed,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omläggning avtrafikskadeförsäkringen.