mot · GH02T218 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningMot bakgrund av den mycket ansträngda situationen närdet gäller arbetslösheten i är det av storvikt att medel för en förbättrad infrastruktur nu avsätts fördenna region. I motionen föreslås att vissa planeradesatsningar på infrastruktur i tidigareläggs.Detta gäller främst följande projekt, Utbyggnaden av''Fyrstadslänken'', dvs samt väg 161.Utbyggnaden av RV 45 delsträckan --. Utbyggnaden av --meddubbelspår --. Upprustningen avHerrljungabanan till redovisad nivå på 100 miljonerkronor. Upprustning av Bohus- och Lysekilsbanorna.I motionen föreslås vidare att alternativ till en bro överSunningesund utreds både vad gäller samhällsekonomiskaoch miljömässiga konsekvenser.BakgrundEn god infrastruktur, dvs. tillgång till godakommunikationer, är viktigt för att näringsliv och industriskall utvecklas positivt. Under rådande lågkonjunktur ärdet billigt att sätta igång planerade och diskuteradeinfrastrukturprojekt. Detta tillsammans med den högaarbetslösheten har gjort att kraven växt på att satsamiljardbelopp på nya väg- och broprojekt.Investeringar i nya vägar och broar ger dock iförhållande till insatt kapital mycket måttligasysselsättninsgeffekter på kort sikt. Att bygga nya vägarsom är således ingen bra metod för attbekämpa akuta problem kring arbetslösheten.En del av de diskuterade projekten grundas dessutom påmycket tveksamma samhällekonomiska kalkyler. I vissa falltorde det röra sig om samhällsekonomiska förluster somsatsningen på det s.k Scandinavian . Tilldetta kommer en rad negativa miljöeffekter kringstorskaliga motorvägssatsningar och projekt somÖresundsbron, eller Sunningesundsbron.Enligt mening är det därför befogat att inuläget prioritera underhåll och förbättringar av befintligasystem, som man gör rejäla nysatsningar på heltmiljöanpassade trafiklösningar.FyrstadsöverenskommelsenKommunerna , , ochLysekil har i en överenskommelse från den 10 juni 1993enats om sin syn på trafiken i . En utvecklingsplansom sträcker sig . I överenskommelsen ingår bl.a.ett strategiskt väg- och järnvägsnät vars grundpelare är dens.k. , --Herrljungabanan, samtvägarna E 6, 44, 45 och 161.Enligt riksdags- och regeringsbeslut skall utbyggnad ochupprustning av detta trafiksystem genomföras medbyggstart i slutet av den planeringsperiod som sträcker sigtill . Omfattningen av detta program omfattar ca 2miljarder kronor.I en skrivelse till regeringen harregionens kommuner anfört att detta utbyggnadsprogrambör tidigareläggas. Kommunerna påpekar att en sådantidigareläggning medför merkostnader som motsvararräntekostnaderna . Detta bördock ställas mot lägre byggkostnader och besparingar samtde trafik- och miljömässiga fördelar som följer av attobjekten färdigställs tidigare än planerat.Kommunerna hemställer om att få ta upp överläggningarmed regeringen om att få till stånd tidigareläggningar avvissa väg- och järnvägsutbyggnader i regionen. Det är minuppfattning att regeringen bör göra detta, och börsom sin mening ge regeringen detta till känna.Särskilda objektEtt särskilt angeläget objekt för att bättre binda sammanFyrstad till en väl integrerad region är utbyggnaden av dens.k. Fyrstadslänken, dvs. RV 44 samt väg 161. Dettaprojekt bör kunna få en byggstart /95. Fördetta syfte bör erforderliga lokaliseringsutredningar snarastslutföras och detaljprojektering startas. RV 44 bör vidareingå i det nationella stomvägnätet och väg 161 klassas somen del av RV 44. bör som sin mening geregeringen detta till känna.Utbyggnaden av RV 45 bör inledas /95 meddelsträckan --. bör somsin mening ge regeringen detta till känna.Utbyggnaden av --bör tidigareläggasmed dubbelspårsutbyggnad --1994/95.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Upprustningen av Herrljungabanan bör ske i enlighetmed tidigare redovisad nivå på 100 miljoner kronor.Satsningen bör ske och påbörjas /95. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.En erforderlig upprustning av Bohus- ochLysekilsbanorna bör ske och påbörjas /95. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Vad gäller en ev. bro över Sunningesund så finns det ettstort behov av kompletterande samhällsekonomiska ochmiljömässiga konsekvensanalyser. Andra lösningar som attnyttja befintliga väginvesteringar, en vägsträckning österom tätort eller en tunnel under fjorden, bördessutom utredas vidare. I fråga om tunnellösningen så börockså alternativet med en ''tvåfilig'' tunnel utredas. I väntanpå att dessa alternativ bereds bör inte broprojektet drivasvidare. bör som sin mening ge regeringen dettatill känna.JärnvägenUnderhållet och investeringarna i länsjärnvägenBohusbanan har länge eftersatts. finns ettinvesteringsbehov på . nödvändigt att genomföra ett spårbyte på delenMunkedal--. Järnvägsförbindelserna till ärdåliga. En stor del av export och import passerarBohuslän på lastbil via E 6. Detta innebär en stor negativmiljöbelastning på länets skogar och hav och sjö. Man kanbefara att en eventuell kommer att ökatransittrafiken per lastbil ännu mer, med ännu störremiljöbelastning som följd.Det är nu av vikt att ett snabbt beslut kommer om attbygga ut järnvägen med dubbelpår till . Detta medavsikten att föra över större godsmängder frånvägtransporter till järnvägen. Dubbelspår som möjliggörtrafik med snabb- eller höghastighetståg mellan ochGöteborg kan avleda väsentliga persontrafikströmmar frånvägarna och därmed förbättra miljösituationen.Enligt många sakkunnigas bedömningar kan enjärnvägsutbyggnad bäst ske genom en förlängning avBohusbanan till . Enligt den s.ktrafiköverenskommelsen i , och enligtBanverkets intentioner så prioriteras dock en utbyggnad viaDalsland. I sak finns det mycket som talar både för enutbyggnad till genom och en utbyggnad avjärnvägen genom . En sådan utbyggnad skullebehövas för att möta ökade godsmängder frånMellansverige--Värmland.Det viktigaste är dock inte sträckningen av järnvägen tillNorge, dvs. genom eller genom , utan attett snabbt beslut tas, så att utbyggnaden kanpåbörjas.VägarnaI samband med nedläggningen av Uddevallavarvetforcerade regeringen fram ett beslut om att bygga motorvägmellan och . Vägen har säkert ökattrafiksäkerheten på denna sträcka och kortat restidernamellan och Uddevalla.Det är dock uppenbart att beslutet inte utgick frånmiljöhänsyn eller samhällsekonomiska kalkyler. Beslutetatt bygga motorvägen var en ''miljardgest'' till Volvoför att företaget skulle lokalisera en fabrik till Uddevalla.En fabrik som man redan lagt ned. Lärdomen av detta är attbeslut om motorvägssatsningar inte får grundas på tillfälligabedömningar eller önskemål från ett näringsliv som intebehöver ta de ekonomiska konsekvenserna av sina krav.I praktiken har satsningen på motorväg trängtundan utrymmet för andra mer angelägna behov ochbidragit till att konservera ett trafiksystem som inte ärlångsiktigt hållbart. bör medel avsättas för attsnabbt röja undan befintliga trafikfällor längs hela E 6:anssträckning genom . Ett rimligt mål kan vara att E 6skall nå standard som motortrafikled genom hela Bohuslän.Insatserna längs får inte heller tränga undanbehovet av satsningar på andra vägprojekt inom regionen.Det finns som ovan angetts en rad akuta behov avvägsatsningar. Detta gäller t.ex. riksväg 44Vänersborg/--, samt väg 161Uddevalla--. Bland andra angelägna projekt märksfullföljadet av utbyggnaden av i kommun,samt länsvägarna 163 och 164.Det finns också behov av mindre vägsatsningar ochvägunderhåll inom regionen. I vissa fall kan det röra sig omså enkla åtgärder som att asfaltbelägga befintliga grusvägar.Ett exempel på eftersatta vägavsnitt finns på östra (Myckleby). Sådana mindre projekt är inte särskiltkostsamma, men de har fördelen att de snabbt kan kommaigång, och de ger många arbetstillfällen.SjöfartBohuslän hade tidigare ett finförgrenat nät avkustsjöfart. finns möjligheter att åter bygga upp ettpendelsystem för sjötransporter längs . Ettrederi, (), har tagit fram konkretaplaner på ett system för ro-ro trafik mellan ochGöteborg. Ett ro-ro fartyg ur flotta kantransportera gods motsvarande 100 lastbilar.För att en godspendel skall fungera på bästa sätt börsamarbetet mellan godsfraktarna till lands och sjössutvecklas. med ett växande miljömedvetande börsamhället vidta aktiva åtgärder för att åter bygga uppkustoch närsjöfarten. Det kan gälla ett direkt stöd, menockså att ta fram nya tekniker och organisationsformerkring godsflödena. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överläggningar mellanregeringen och Fyrstadskommunerna angåendetidigareläggning av vissa väg- och järnvägsutbyggnader,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av''Fyrstadslänken'', dvs. samt väg 161,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av riksväg 45delsträckan --,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av --med dubbelspår, delen --,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av Herrljungabanantill redovisad 100-miljonerkronorsnivå,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av Bohus- ochLysekilsbanorna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bro över Sunningesund,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturinvesteringar påjärnvägsområdet i och ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturinvesteringar påvägområdet i och ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturinvesteringar påsjöfartsområdet i och .