ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf260 · 1994-01-25 00:00:00 — Ersättningsnivåerna för sjukbidrag/förtidspension beslutade införa nya nivåerför sjukbidrag/förtidspension. Sådana förmåner skall nuutges i form av hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedelssjukbidrag/förtidspension.Detta har bl.a. fått den mindre lyckade konsekvensen,att en person med helt sjukbidrag/förtidspension inte längrekan åtaga sig ett mindre politiskt uppdrag, t.ex.ledamotskap i kommunfullmäktige, utan att drabbas av enreduktion av sin förmånsnivå till tre fjärdedelar, ett stortekonomiskt bortfall m.a.o.Det säger sig självt, att sjuka och handikappade undersådana omständigheter väljer att lämna sina uppdrag, närde blir sjukpensionärer. Det blir också svårt att nyrekryterapersoner ur denna grupp till politiska uppdrag.Sjuka och handikappade kommer därför sannolikt att iframtiden vara mindre representerade ifullmäktigeförsamlingar, styrelser, nämnder och andrabeslutande organ, en ur demokratisk synpunkt minst sagtbetänklig utveckling.Regeringen bör därför återkomma till riksdagenmed förslag som gör det möjligt för en person med heltsjukbidrag/förtidspension att inneha mindre politiskauppdrag utan att drabbas av en reduktion av förmånsnivån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förmånsnivåerna isjukbidrag/förtidspension.
mot · GH02Sf262 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade omändringar i villkoren för socialavgiftsfrihet för avsättningartill respektive utbetalningar från vinstandelsstiftelser.I lagen (1992:1710) om ändring i lagen (1992:682) omändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring finns i 3 kap2 § andra stycket regler om att avsättningar tillvinstandelsstiftelse skall tillkomma en ''betydande del'' avde anställda på ''likartade villkor'' för att utbetalningar frånsådan stiftelse inte skall vara socialavgiftspliktiga. Lagentillämpas med avseende på utbetalningar, såvitt avser''betydande del'' och likartade villkor'' från och med den 1januari 1993.Enligt övergångsbestämmelserna i lagen skall socialaavgifter inte uttas vid utbetalning från stiftelse, även om denya villkoren inte är uppfyllda, om utbetalningarna härrörfrån avsättningar gjorda --91. Det innebäratt utbetalningar som sker 1993 och senare och som härrörfrån avsättningar skall påföras fulla socialaavgifter om de nya villkoren inte är uppfyllda.De arbetsgivare, som och före ändringarna ilagen 1992:682, lät avsätta medel till vinstandelsstiftelse,har gjort avsättningarna i den klara förvissningen om attutbetalningarna från vinstandelsstiftelse inte skulle kommaatt drabbas av sociala avgifter.Till den del avsättningarna inte uppfyller de nyavillkoren ''betydande del'' av de anställda och/eller''likartade villkor'', medför övergångsbestämmelserna ilagen 1992:1710, att socialavgifter kommer att påförasvinstandelsstiftelse vid utbetalning, trots att avsättningarnaskett enligt lagregler som medgav socialavgiftsfrihet såvälvid avsättningen som vid utbetalningen.Enligt min mening bör övergångsbestämmelserna i lagenkompletteras så att utbetalningar från vinstandelsstiftelsesom sker eller senare inte i något fall skallmedföra socialavgiftsplikt om utbetalningarna härrör frånarbetsgivares avsättningar --1992. Förnärvarande gäller tidsperioden --1991. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsgivaravgifter inte inågot fall skall tas ut på utbetalningar frånvinstandelsstiftelse, som härrör från arbetsgivaresavsättningar till sådan stiftelse --1992.
mot · GH02Sf263 · 1994-01-25 00:00:00 — Något entydigt svar på varför förtidspensionärerna blirallt fler och allt yngre gavs inte vidsocialförsäkringsutskottets utfrågning omförtidspensioneringen.Vid utskottets behandling av höjd pensionsålder m.m.(1992/93:SfU15) konstaterade utskottet attDen faktiska pensionsåldern till följd av samtligaallmänna förtidspensioner, sjukbidrag, långa sjukfall,förtidspension på grund av avtal m.m. är för närvarande59--. Alla faktorer som bidragit till detta bör prövasförutsättningslöst. Utskottet är övertygat om att en höjningav den faktiska pensionsåldern med ett eller fler år genomatt framför allt förtidspensioneringar för yngre ochmedelålders personer undviks i möjligaste mån är den bästaåtgärden för att långsiktigt minska kostnaderna förpensionssystemet.Fr.o.m. infördes i AFL regler omrehabiliteringspenning och rehabiliteringsersättning.Avsikten med dessa regler var bl.a. att minska antaletförtidspensioner. Enligt utskottets uppfattning har arbetet idessa avseenden ännu inte lyckats så som var förutsatt.Detta kan till stor del bero på att arbetsgivarna har detomedelbara ansvaret för rehabiliteringen, och att detrådande arbetsmarknadsläget försvårar för dem att leva upptill detta ansvar. För att ett rehabiliteringsarbete skall haframgång krävs också betydande resurser hosförsäkringskassorna i form av såväl kompetent personalsom ekonomiska tillgångar. Utskottet anser det vara avstörsta vikt att dessa synpunkter beaktas vid det fortsattaarbetet med rehabilitering.Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt höja den faktiska pensionsåldern.I direktiv för fördjupad anslagsframställning förbudgetåren 1995/96--1997/98 avseendeRiksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassornaframgår att i sin resursanalys skallbeakta de riktlinjer för den ekonomiska politiken somredovisas i proposition 1992/93:150 Reviderad finansplanm.m. I praktiken innebär detta resursneddragningar på under respektive budgetår. hari sin anslagsframställning till regeringen för budgetåret1994/95 tagit upp behovet av att göra kraftansträngningarför att förbättra situationen inomrehabiliteringsverksamheten.Med hänsyn till vad socialförsäkringsutskottet uttalat ifrågan och de besparingskrav som ställs påförsäkringskassornas verksamhet måste regeringen uttalavilka resurser den är beredd att avdela för att infriautskottets uttalande om att ett framgångsriktrehabiliteringsarbete kräver betydande resurser hosförsäkringskassorna i form av såväl kompetent personalsom ekonomiska tillgångar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rehabiliteringsarbetet börföljas upp i enlighet med tidigare beslut.
mot · GH02Sf264 · 1994-01-25 00:00:00 — För vissa personer som har mycket högaläkemedelskostnader, exempelvis blödarsjuka, kan densituationen uppkomma att man vid endast ett eller ett parrecepttillfällen kommer upp i som skall betalaspå en gång. Nuvarande ordning innebär att en person kanfå betala hela summan på en gång, vilket kan vara ytterstsvårt att klara, om man t.ex. lever på en förtidspension.Delvis beror detta på en dålig samordning mellan dereceptskrivande läkarna. Det torde dock inte vara särskiltvanligt förekommande, eftersom det ligger etthögkostnadsskydd vid varje receptutskrivning upp till 1 700kronor, men för dem som drabbas blir det kännbart.Problemet i de få fall där detta uppträder kan lätt lösas, omdet vore möjligt att upprätta en avbetalningsplan på sammasätt som inom tandvården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till avbetalningavseende höga läkemedelskostnader.
mot · GH02Sf266 · 1994-01-25 00:00:00 — c0Lagen om allmän försäkring Vår skattelagstiftning är i många delar svår att förstå.Men det är inget mot lagstiftningen påsocialförsäkringsområdet, dvs. lagstiftningen om allmänförsäkring och om andra jämförbara förmåner för enskilda.Vi anser att utbyggnaden av socialförsäkringssystemet harvarit av grundläggande betydelse för vårt välfärdssamhälle.Vi vill därför inte ifrågasätta det sakliga innehållet i denreglering som blivit resultatet av utbyggnaden. De ständigaförändringarna i lagstiftningen har dock fått till följd att enfrån början någorlunda begriplig reglering har vuxit ut tillnågot som liknar ett oformligt korallrev av föreskrifter.Lagstiftningen på socialförsäkringsområdet berör påflera olika sätt alla som bor i . Från demokratisksynpunkt är det därför särskilt viktigt att denna lagstiftningär utformad så att människor har möjlighet att tillägna sigdess innehåll.De många olika tolkningar som görs avförsäkringskassorna runt om i landet visar att också de somskall tillämpa lagstiftningen ibland har svårt att förstå dessinnebörd. Även tränade jurister kan ha svårt att tränga in ilagstiftningens labyrinter.Det är mot bakgrund av det anförda hög tid attlagstiftningen på socialförsäkringsområdet blir föremål fören språklig och teknisk översyn. Detta anser vi att riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en författningsteknisk översyn avlagstiftningen på socialförsäkringsområdet.
mot · GH02Sf269 · 1994-01-25 00:00:00 — KompensationUnder det att man nu i pensionsarbetsgruppen prövarfrågan om att värdesäkra pensionsförmånerna, passar manunder tiden på att successivt försämra villkoren för vårapensionärer och studerande. Detta gör man trots att det imånga fall drabbar pensionärer som redan har detsynnerligen svårt. Cirka 700 000 pensionärer har en inkomst som varierar mellan och cirka 6 000 !Regeringens beslut att försvara den svenska kronansfasta växelkurs -- kosta vad det kosta vill -- ledde som vi allavet till en stor ekonomisk tragedi. Ny demokrati varnadeoupphörligen för detta verklighetsfrämmandeställningstagande samt pekade på de följder som därmedskulle uppstå. Tyvärr fick vi återigen rätt. 22--60 miljarderbortkastade skattekronor senare (beroende på hur manräknar), började den svenska valutan att flyta.Konjunkturinstitutet har fastslagit att det handlar om 1,9 %.Pensionärerna blev utsatta förgenomgripande nedskärningar genom att i ett av deberömda krispaketen tillämpades bl.a. beräkningsgrundenför pensionerna på basbeloppet minus . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att pensionerna återställs såatt den tidigare gällande kopplingen mellan basbelopp ochpensionsnivån gäller.
mot · GH02Sf27 · 1994-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:93 Förändrat ersättningssystem för vuxentandvård Vården för många kroniskt psykiskt sjuka har undersenare år förändrats mot mer öppna former. Det harmedfört att tandvården för dem har försämrats.Många psykiskt sjuka har ett stort och eftersatttandvårdsbehov. Den psykiska sjukdomen bidrar till attpatienten känner rädsla för besök hos tandläkare.Osäkerhet och initiativlöshet gör att han inte själv sökerkontakt med tandvården.Tandvårdskostnaden vid tillfällen då fullständigrehabilitering ska ske blir därför ofta mycket hög. Summorpå 5 000--är inte ovanliga. Därför ärkontakten med tandvården och de förebyggande åtgärdernaviktiga för att hålla nere kostnaderna.Patienter med långvariga psykiska störningar står ofta påpsykofarmaka . De tricykliska antidepressivamedlen och de antiparkinsonmedel som används mot vissabiverkningar vid neuroleptikabehandlingar ger upphov tillpåtaglig muntorrhet. Även neuroleptika kan leda tillmuntorrhet.Till följd av muntorrhet ökar risken för karies, gingivit,paradontit och stomatit. Munhygienen blir därför särskiltviktig i förebyggande syfte. Dessvärre gör både depressivförstämning och initiativlöshet vid psykotiska tillstånd attpatienterna inte orkar bry sig om sin egen munhygien ochinte heller tar kontakt med tandvården.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att hitta metoderför uppsökande verksamhet för tandvård. Ett problem äratt sjukvårdens sekretessregler inte tillåter att tandvårdenfår uppgifter om vilka personer som finns i den psykiatriskaöppenvården. Därför måste den uppsökande verksamhetenbedrivas på annat sätt.Kommunens socialtjänst har en skyldighet att genomuppsökande verksamhet kartlägga vilka behov av service depsykiskt långtidssjuka har. Med ledning av sådanverksamhet skall en individuell plan för behovet av insatserför förebyggande och konserverande tandvårduppmärksammas för dem som tillhör denna personkrets.Premietandvården är en bra möjlighet för att lösatandvårdsbehovet för dessa personer men formerna för attnå dem och att förmå dem att ställa upp på behandlingmåste preciseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tandvård för psykisktlångtidssjuka.
mot · GH02Sf501 · 1994-01-25 00:00:00 — Studiemedel till eleverna på i , och har konsthögskolormed femårig utbildning. I finns ingenkonsthögskola men väl en femårig konstutbildning som ipraktiken är att jämställa med konsthögskolorna. Dennautbildning ges på . Elever som går utefter på Forum får samma rättigheter som de eleversom avslutat sina studier vid landets konsthögskolor.Formellt är Forum kopplat till . Denna koppling gjordes för atteleverna skulle tillförsäkras rätt till studiemedel. Skolanselever fick studiemedel genomen generell dispens.1989 reviderades studiemedelsförordningen, vilketbland annat medförde att dispensen togs bort och atteleverna bara beviljades studiemedel i högst sex terminer.Konkurrensen är hög vid intagningen till skolan. Införläsåret 93/94 togs 6 av drygt 200 sökande in.Läsåret 93/94 är av skolans elever utanstudiemedel. Läsåret 94/95 kommer siffran enligtberäkningar som gjorts på skolan att öka till 75 %.Eftersom skolan är kopplad till klassificeras utbildningen formellt somgymnasieutbildning trots att den som helhet, både till formoch innehåll, motsvarar den utbildning som ges vid landetskonsthögskolor.Forums studiemedelsproblem kommer automatiskt attupphöra när skolan blir konsthögskola men situationen påskolan är så akut att det inte finns tid att invänta ett sådantbeslut. Innan frågan om konsthögskola är avgjord bör engenerell dispens beträffande studiemedel ges. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående studiemedel till elevernapå i i avvaktan på att enkonsthögskola i blir verklighet.
mot · GH02Sf502 · 1994-01-25 00:00:00 — Åldersgräns för rätt till studiemedel I 7 kapitel 1 § står att föräldrarna skallsvara för underhåll åt barnet tills det fyller . Gårbarnet i skolan eller återupptasskolgången innan barnet fyller är dock föräldrarnaunderhållsskyldiga så länge skolgången pågår intill dessbarnet fyller tjugoett år.Ungdomar som studerar har rätt till studiemedel frånoch med det år då de fyllt tjugo år.Detta innebär att det finns en grupp ungdomar mellan19 och som inte har någon regleradförsörjningsmöjlighet. De som påbörjar eller återupptarsina studier i eller gymnasieskolan och annanjämförlig grundutbildning efter fyllda men ej ännufyllt tjugo, omfattas inte av föräldrarnasförsörjningsskyldighet och kan inte heller uppbärastudiemedel.Dessa ungdomar kan inte heller uppbära socialbidragsåvida inte deras studier är ett led i enarbetsmarknadspolitisk åtgärd eller ett led i förebyggandeoch rehabiliterande insatser.Det är angeläget att dessa ungdomar får enförsörjningsmöjlighet. Detta bör ske genom attåldersgränsen för rätt till studiemedel ändras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring av åldersgränsen till19 år för rätt till studiemedel.
mot · GH02Sf503 · 1994-01-25 00:00:00 — Folkhögskolan är den skolform som bäst visat sig svaramot de vuxenstuderandes behov. Folkhögskolan vänder sigi första hand till de grupper som inte fått möjlighet attutbilda sig genom det traditionella skolsystemet. Det rör sigtill stor del om människor över 25 år.Behovet av en god grundutbildning är stort liksom ocksåbehovet av kontinuerlig fortbildning. Folkhögskolan fyllersin uppgift framför allt genom sin flexibilitet. I den situationsom nu befinner sig i, med ökande arbetslöshet,behövs stora satsningar på utbildning. Folkhögskolorna harfått förnyade och utvidgade uppgifter att ordna kurser förarbetslösa i olika åldrar. Att då försämra möjligheterna förvuxna studerande att gå på folkhögskola genom att avskaffaSVUX (särskilt vuxenstudiestöd) och SVUXA (särskiltvuxenstudiestöd till arbetslösa) är inte rimligt. Regeringensförslag motverkar dess egna syften att ge arbetslösa arbeteoch utbildning.Ungdomar garanteras gymnasieutbildning.Men saknar ca 800 000 människor grundskolekompetens och ännu flersaknar gymnasiekompetens. Det är ett rättvisekrav att geäven vuxna ett generöst stöd för att uppnå sådanastudiemål.Den goda miljö som folkhögskolorna erbjuder har visatsig stimulera människor som tidigare misslyckats med sinastudier att med förnyat självförtroende gripa sig an med nyalivsuppgifter. Men många , särskilt kvinnor,har en försörjningsbörda som gör det svårt för dem att lånapengar till grundläggande studier.Det svenska vuxenutbildningssystemet har väcktberättigat internationellt intresse. Det utgör en omistlig delav den svenska demokratin. I det rådande läget finns det allanledning att bibehålla och stärka stödet till devuxenstuderande.c1Kursdeltagare och lärare i och andra delarav landet protesc0terar mot de försämringar som har aviseratsi förslaget om nytt studiefinansieringssystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att bibehålla ochförstärka stödet till vuxenstuderande vid vårafolkhögskolor.
mot · GH02Sf504 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskningens betydelse kan inte nog betonas. Den ärbasen för fortsatt utveckling och av stor betydelse förSverige som nation om vi internationellt skall kunna hävdaoss i en hårdnande konkurrens. Därvid får inte forskningenfå en alltför styrd kommersiell karaktär, då detta kan ledatill att den viktiga grundforskningen sätts på undantag.I forskningspropositionen har satts som mål attexaminationen av doktorer skall fördubblas ,i sig ett bra mål, men inte lätt att uppnå. Vad får en studentatt bestämma sig för forskning? Vilka kriterier gör att manvågar språnget?Klart är att de ekonomiska och de sociala villkorenskrämmer alltför många. Ambitionen att omvandlautbildningsbidrag till doktorandtjänster är rätt, men det tarlång tid innan detta slår igenom och ger önskad effekt.Studieskulderna från grundutbildningen belastar redanen doktorand. Övriga bidrag är förhållandevis låga och denpraktiska situationen hindrar ofta en familjebildning medbarn. Detta gäller specifikt de kvinnliga doktoranderna,men även de manliga.Någon form av ekonomisk stimulans som knyts tillfullföljd examen bör kunna vara ett viktigt incitament om viskall kunna få fler studenter att satsa på forskning. Ensatsning, som kommer att kräva av deras liv underknappa ekonomiska betingelser.Rekryteringen av doktorander med spridning i olikasocialgrupper har knappast förändrats . Dettahar ett klart samband dels med den tradition som ligger ivissa socialgrupper, dels med insikten om att livslöneutfalletblir svagt i förhållande till insatsen.Det finns redan försök från universitetens sida attinformera och stimulera ungdomar att intressera sig förforskning, men det når endast ett fåtal . Om man villatt budskapet om högre utbildning och forskning skall nå tillflera bör en rejäl breddsatsning göras. Tendensen hosungdomar att t.ex. inte vilja välja naturvetenskap ochteknik är tyvärr ett tecken på en bristande insikt om debehov samhället har av högre utbildning.Ungdomarna själva säger rätt klart att de anser att högreutbildning kostar för mycket rent tidsmässigt men ocksårent ekonomiskt.Det behövs alltså insatser som visar på att utbildninglönar sig och inte bara är en uppoffring i ideellt syfte. Ettsådant sätt är t.ex. att binda någon form av premie vid enutförd prestation. En av de faktorer som belastar forskareär de studieskulder som vidhäftar dem från derasgrundutbildning och som skjuts vidare fram i livet efterderas doktorsexamen. Ett verksamt incitament till attslutföra doktorandutbildning vore t.ex. att studieskuldenför grundutbildningen avskrevs till hälften vid slutfördutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till hur man inomstudiestödssystemet kan premiera slutfördadoktorandstudier.
mot · GH02Sf505 · 1994-01-25 00:00:00 — Ungdomar som har ett gravt handikapp ska genomkompensatoriska insatser från samhället ges möjlighet tillett aktivt liv, där de så långt det är möjligt kan leva påsamma villkor som andra.Genom kraftfulla insatser för att ge ungdomarna godamöjligheter till utbildning, aktiva arbetsmarknadspolitiskainsatser och stöd i form av hjälpmedel, medhjälpare,tolkservice m.m. ska samhället bidra till att ungdomarna gesmöjighet till ett rikt och aktivt liv.Vårdbidrag och handikappersättning ska ersättaungdomarna och deras familjer för de speciella kostnaderhandikappet innebär för ungdomarna och deras familjer.Det finns däremot ingen anledning att samhället genomoskäliga ekonomiska ersättningar till ungdomar medfunktionshandikapp erbjuder dem en ekonomisk standard,som kraftigt överstiger deras jämnåriga kamraters.Försäkringskassornas tolkningar av reglerna försjukbidrag och pension till ungdomar innebär i flera fall attungdomar med funktionshinder erbjuds en ekonomiskstandard, som kraftigt avviker från jämnåriga ungdomars.Så uppbär t.ex. flertalet av de döva och mycket gravthörselskadade gymnasieeleverna fullt sjukbidrag samtidigtsom deras kostnader för utbildning och inackordering vidriksgymnasierna för döva och hörselskadade helt täcks avsamhällsmedel och handikappersättning utgår tillungdomarna.Medan jämnåriga kamrater har studiehjälpen om 750kronor som enda rörliga tillgång har de döva gymnasisternanära i disponibla medel efter skattnär inackorderings-, rese- och studiekostnader är betalda.Kontrasten blir dramatisk för många ungdomar, som efteren gymnasietid med mycket god ekonomi kan komma att fåstora ekonomiska svårigheter efter gymnasieutbildningen,då resurserna för att stödja dem på arbetsmarknaden och ifortsatta studier är otillräckliga.Funktionshindret betyder att såväl grundskole- somgymnasieutbildningen tar än för jämnårigakamrater. Också högskoleutbildningen kan behövaförlängas något för t.ex. döva och synskadade ungdomar,som behöver särskilda hjälpmedel och insatser för attfullgöra sina studier. För detta är det rimligt att dekompenseras så att inte ungdomarnas familjer eller desjälva genom ökade studielån ska drabbas av demerkostnader funktionshindret i sig medför.Vi vill mot bakgrund av ovanstående föreslå en översynav de ekonomiska villkoren för ungdomar medfunktionshinder. Översynen bör syfta till att ungdomarnakompenseras för den extra studietid handikappet i sig kanmedföra och de merkostnader detta innebär, men inteinnebära en överkompensation i förhållande tillungdomarnas jämnåriga kamrater.Det är angeläget att översynen görs med en varsamhet,som innebär att inga ungdomar av ekonomiska skälförhindras i sitt val av utbildning och att delta igymnasieutbildning utanför hemorten. De medel somsamhället härigenom sparar bör användas för att stärkaungdomarnas möjlighet till vidare studier och etablering påarbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av de ekonomiskavillkoren för gymnasieelever med funktionshandikapp.