mot · GH02N16 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av förslag 1993/94:RR4 revisorers förslag angående den svenska rymdverksamheten revisorer har granskat (Rapport 1992/93:4)och lämnat förslag om den svenska rymdverksamheten(1993/94:RR4).Revisorerna konstaterar bland annat ''att någonförutsättningslös prövning eller analys av verksamhetensmotiv och inriktning inte har presenterats för ''.Sett i ett längre perspektiv har, enligt revisorerna,förutsättningarna för rymdverksamheten förändrats mycketpåtagligt som målen för verksamheten varitdesamma . Det har trots deändrade förutsättningarna inte skett någon''genomgripande omprövning'' av målen.De mål som uppställts för rymdverksamheten är således enbartnäringspolitiska medan andra mål, t.ex.forskningspolitiska, inte preciserats. Revisorernakonstaterar också att en konsekvent uppföljning ochutvärdering saknats och att redovisningen till intevarit tillfredsställande.Den slutsats som revisorerna drar och det förslag somlämnas till är att hela den rymdanknutnaverksamheten skall bli föremål för en genomgripandeanalys av mål, inriktning och resultat.Det finns förstås goda skäl för en sådan genomlysning avrymdverksamheten inte minst mot bakgrund av attbudgetläget är synnerligen ansträngt och att satsarbetydande summor på rymdverksamheten i förhållande tillkostnaderna för andra näringspolitiska och industripolitiskasatsningar.Självklart måste varje statlig satsning prövas medavseende på bl.a. den långsiktiga näringspolitiska,teknikpolitiska och sysselsättningspolitiska nyttan ochställas i relation till den nytta som kan uppnås genomalternativ användning av resurserna.Emellertid kan rymdverksamheten inte värderas enbartmed utgångspunkt från de näringspolitiska målen och hurde uppfylls. Till dessa måste läggas tunga forsknings- ochteknikpolitiska motiv och mål.Rymdverksamheten måste dessutom sättas in i detEuropapolitiska sammanhanget. Det handlar om attSverige skall bidra efter förmåga (BNI-andel) tillgemensamma, europeiska forsknings- ochteknikutvecklingsprojekt.Betraktad i backspegeln har den svenskarymdsatsningen och det europeiska rymdsamarbetet lett tilloch gjort delaktigt i flera viktiga genombrott vadgäller forskning och ny infrastruktur. Det handlar både omallmän naturvetenskaplig kunskapsuppbyggnad och om nyasystem för telekommunikationer, miljöövervakning,kartering, ''positionering'' med mera.Det finns skäl förmoda att vi, på tröskeln till detmoderna informationssamhället, bara är i början av enprocess där rymdforskningen och rymdverksamhetensbetydelse inom dessa områden kommer att fortsättaöka.Revisorernas rapport har i mycket hög grad uppehållitsig vid en diskussion kring hur de näringspolitiska målen förverksamheten har uppfyllts och då inte minst de somhandlar om teknikspridningseffekterna, dvs. i vad månrymdteknologin finner andra tillämpningar och överförs tillannan industri. Slutsatsen på det området är attteknikspridningseffekten är ringa. En slutsats som man förövrigt kommit till också i andra länder där dessa effekterstuderats.Beträffande de regionalpolitiska målen och motiven,dvs. den betydelse som rymdverksamheten har främst iKiruna, konstaterar revisorerna bl.a. att jobben inomrymdverksamheten är tredubbelt dyrare än det maximalastödbeloppet per arbetstillfälle som gäller för detregionalpolitiska stödet. Men den jämförelsen blir barariktigt intressant om rymdverksamheten i allt väsentligtmotiveras av just arbetsmarknadspolitiska och inte av t.ex.forsknings- och teknikpolitiska mål.Det förhållandet att revisorerna i sin rapport läggertonvikten vid en diskussion om de näringspolitiska målen ärbegripligt med tanke på att det är just dessa mål som utgjortdominerande politiska motiv för satsningarna pårymdverksamheten.Inte desto mindre är det fullt tänkbart att detta mera ärett uttryck för bristen på just fortlöpande analys ochutvärdering av verksamheten i förhållande till de uttalademålen än ett tecken på att det verkligen skulle saknas godaskäl för rymdengagemang.Förmodligen är det så att forskningspolitiska ochEuropapolitiska mål -- och krav -- är de som motiverarrymdverksamheten medan andra näringspolitiska motivkommit mera i bakgrunden.Det är befogat att ''hela den rymdanknutnaverksamheten blir föremål för en genomgripande analys avmål, inriktning och resultat''. En sådan analys bör särskiltta fasta på de forsknings-, teknik- och Europapolitiskamålen. Det handlar om att utvärdera rymdverksamhetenshittillsvarande verkliga betydelse på dessa områden iförhållande till de i politiska motivtexter starkt betonadenäringspolitiska målen. Men det handlar också om attdiskutera och värdera dessa mål i ett framtidsperspektiv därEuropasamarbetet förväntas växa och den tekniskautvecklingen förväntas accelerera. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med instämmande i revisorernas förslagsom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en analys av rymdverksamhetens mål, inriktningoch resultat.