mot · GH02U11 · 1994-04-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:203 Ändringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet () m.m. I propositionen läggs fram förslag till godkännande av enrad ändringar av och avtalet mellan EFTA-länderna om upprättandet av en övervakningsmyndighetoch en domstol.Ändringarna föranleds av de beslut som EU antagitunder perioden --. Underdenna tid har EG antagit närmare 500 rättsakter.Den gemensamma har den 21 marsfattat beslut att ändra bilagor så atträttsakterna kan integrereras i avtalet.Ytterligt knapphändig information om de aktuellarättsakterna har getts genom en grönbok och en kortfattadinformation om förhandlingarna om arbetet med denna s.k.skarv-aqui har getts i EFTA-delegationen. Samråd harockså skett med av regeringen utsedda referensgruppermed företrädare för olika organisationer och myndigheter.De närmare femhundra rättsakter som alltså nu skall bligällande i refereras kortfattat i propositionen i deolika departementens avsnitt. Om alla nämns i någotsammanhang är svårt att avgöra.På sidan 119 i propositionen ges riksdagsledamöternaupplysningen att de aktuella rättsakterna kommer attpubliceras i en särskild utgåva av EES-supplementet tillEuropeiska gemenskapernas tidning (EGT) och skall beståav sex band. Vid behandlingen av propositionen har alltsåinte ledamöterna tillgång till rättsakternas text.Inte heller återfinns alla rättsakterna i riksdagensdatabas. Beteckningssystemet för rättsakterna ipropositionen skiljer sig också från databasensbeteckningssätt varför sökningen dessutom är tekniskt svår.Förutsättningen för beslutet är alltså att litarpå regeringens, organisationernas och myndigheternasgoda omdöme när de behandlat de olika rättsakterna.Detta innebär att , landets lagstiftandeförsamling, i praktiken först efter det att beslutet är fattat,kan gå till rättskällorna och nå klarhet i vad riksdagensbeslut egentligen innebar.Ovan beskrivna beslutsordning är givetvis urdemokratisynpunkt djupt otillfredsställande. I det långaloppet blir en beslutsordning av detta slag ohållbar ochhotar överlevnad. Såväl den Europeiskaunionen som de EFTA-stater som avser att ej blimedlemmar i unionen har givetvis ett intresse av att beslutsmekanismer är godtagbara ur demokratisksynpunkt.Ett nej till medlemskap i folkomröstningen i Sverigeinnebär också att det i vårt land uppstår ett starkt intresseatt förankra EES-processen demokratiskt. Enligt vårmening bör därför alla möjligheter utnyttjas för attgenomföra just en sådan förankring. Ett naturligt sätt attbörja vandringen till denna är att ge den nu liggandepropositionens förslag en annan behandling.Ratificeringen går sannolikt med mycket olika takt i deolika länderna och några stora andra problem med inträffar inte om minskar detdemokratiska problemet. Regeringen bör därför få iuppdrag att komma tillbaka till med merlättbegripliga och pedagogiskt uppställda propositioner sombehandlar de olika rättsakterna ämnes- ellerdepartementsvis och under sådana villkor att ledamöternahar tillgång till samtliga rättsakters text på svenska. Den nuföreliggande propositionen måste således återförvisas ochdelas upp på mindre områden.För det fortsatta EES-arbetet är det en nödvändighet attparlamentet så långt möjligt integreras i EES-avtaletsbeslutsmekanismer. Inga avgörande hinder finns för att redan under beredningsfasen av rättsakterlåter EES-parlamenten få tillgång till förslag ochbasmaterial.Rättsakterna tas i en beslutstakt med ca en rättsakt perdag. Detta kan inte leda till någon större arbetsbelastning iparlamenten. I parlamenten finns också en vana att arbetamed material som kan vara sekretessbelagt. En del avnormbildningen är också okontroversiell och behöver inteföranleda särskilt stor arbetsbörda. Genom en bredarepolitisk förankring kan problem tidigt upptäckas ochundanröjas, och bli mera hållbart. En merdemokratisk beslutsprocess kan sannolikt också främjatillämpningen av avtalet.Regeringen bör få i uppdrag att ta intiativ för attriksdagen bättre skall integreras i EES beslutsmekanism.Propositionen är också av ojämn kvalitet. Under vissaavsnitt lämnas redogörelser för vad förändringar i praktikeninnebär. Under andra avsnitt saknas sådana beskrivningar.Enligt propositionen sid. 130 bereds i justitiedepartementetfrågan om förändrade bestämmelser för gentekniken pågrund av . I en sådan kontroversiell frågaredogörs inte för vad förändringarna kommer att innebäraoch vad nu ger klartecken för.Flera av propositionens kortfattade beskrivningar för endel rättsakter är inte ens översatta från engelska tillsvenska. När blev det en skyldighet för riksdagsledamöteratt ta beslut med underlag på främmande språk?En del rättsakter ger också en mycket långtgåendedetaljreglering på områden som synes ha ringa betydelse förvarors och tjänsters fria rörlighet. Ett resonemang om hurden s.k. subsidiaritetsprincipen skall utvecklashade därför varit på sin plats i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1993/94:203,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya propositioner med anledningav de förslag som aktualiserats i proposition 1993/94:203,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringsinitiativ för att integrerariksdagen i EES-beslutsmekanismen.