mot · GH02Ub86 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av skriv. 1993/94:183 Utvecklingsplan för skolväsendet Skolans utvecklingSkolan skall ge kunskaper som ökar människornasmöjligheter till ett bra och innehållsrikt liv. Den skall ocksåmedverka till vårt lands framtida utveckling och välstånd.Skolan skall därför leva upp till högt ställda kvalitets- ochkunskapskrav och ge en likvärdig utbildning åt alla.Efterkrigstidens många reformer av skolan har syftat tillatt denna allt bättre skall leva upp till de mål vi angivit förskolan. Från en snäv urvalsskola som endast erbjöd enbristfällig utbildning åt flertalet har vi skapat en allt bredaretillvalsskola som ger alla möjligheter till en godgrundutbildning.Under de senaste socialdemokratiska regeringsåren togsen rad viktiga beslut för att utveckla skolan till det modernasamhällets behov. Reformerna präglades av satsning påökade kunskaper, decentralisering av ansvar, samarbetemellan olika utbildningsnivåer samt insikten om behovet avett livslångt lärande.Reformering av grundskollärarutbildningen,kommunalt ansvar för lärartjänsterna, en ny gymnasieskolaoch den reformerade vuxenutbildningen är alla viktigabyggstenar skola.De senaste åren har tyvärr inneburit att det konstruktivareformarbetet har avbrutits. Den borgerliga skolpolitikenleder på många områden bort ifrån den skola vi i stortkunnat vara stolta över. I stället för att rätta till orättvisoroch brister som finns fattas beslut som leder till en sämreoch orättvisare skola.Vi socialdemokrater vill fortsätta en konstruktivreformering av skolan.En likvärdig skola -- kraftfulla åtgärder motsegregationenRätten att välja skola infördes på socialdemokratisktinitiativ . Det är angeläget att slå vakt om dennarättighet för föräldrar och elever. Ändå är det ytterst genomatt grannskapsskolan -- den närmaste skolan för varjebarn -- kan uppehålla en hög och likvärdig kvalitet i alladelar av landet och i alla delar av en kommun som alla barnsrätt till en god grundutbildning garanteras.Vi har med stor oro konstaterat att regeringen inteuppmärksammat de allvarliga tendenser till segregationsom nu accelererar inom den svenska . Riskenär stor att skolorna -- främst i storstadsområdena -- kommerin i en segregationsspiral, som utarmar skolor ibostadsområden med stora behov och försvåraransträngningarna att upprätthålla en likvärdig skola i alladelar av landet.En likvärdig grundskola som mötesplats för barn medolika social och kulturell bakgrund spelar en viktig roll föratt garantera alla barn goda möjligheter till stabilakunskaper och en god grund för framtida studier ochyrkesuppgifter. Bland annat har regeringens utredning omsocial snedrekrytering, Ursprung och utbildning,understrukit den sammanhållna och likvärdiga skolansbetydelse för att bryta den sociala snedrekryteringen tillhögre studier.Grannskapsskolan har stor demokratisk betydelse sommötesplats för människor med olika social, ekonomisk,utbildningsmässig, religiös eller kulturell tillhörighet.Samhörighet och respekt oavsett social, kulturell ellerreligiös hemvist tillhör ett samhälles grundvalar. Medskolan som gemensam angelägenhet kan många möten överkulturgränser ske inte bara mellan barnen i ett samhälleutan också mellan vuxna, som i närsamhället engagerar sigför sina och grannarnas barn i den gemensamma skolan.Med den borgerliga politiken har i stället konkurrensensatts före samverkan mellan skolor, och ansträngningarnaatt värna om grannskapsskolan har i flera kommuner byttsut mot en marknadsorienterad syn på skolan. Föräldern harreducerats från medborgare med vilja att ta ansvar för sittoch andras barn till kund i en verksamhet där marknadensregler inte gäller eftersom den enes val i hög grad påverkarden andres situation. Risken är att de barn som har destörsta behoven blir förlorare om konkurrens ochutarmning av skolor överordnas målet om en likvärdigskola.Det är anmärkningsvärt att regeringen iutvecklingsplanen för skolan inte uppmärksammat detendenser till segregation i som blir allttydligare. De kan härledas från ett förändrat synsätt påskolan, men också från materiella förändringar i skolornasförutsättningar.Generella nedskärningarDe generella nedskärningar i resurser somnoteras i utvecklingsplanen bekräftas av undersökningargjorda av Hem och skola och . Som exempelkan nämnas att antalet lärarveckotimmar per elev minskatfrån 2,3 till 2,0 i mellan 1991/92 och 1993/94. Detmotsvarar en besparing på 15 %.Oavsett att klasstorleken generellt inte ökat likamarkant som besparingarna i övrigt bör storuppmärksamhet riktas mot att vissa klasser -- bland annat iJärfälla -- nu har 32 elever eller mer. Problemen med destora klasserna förstärks ytterligare av att kommunerna påmånga håll skurit ner antalet grupptimmar mycket kraftigt.På låg- och mellanstadiet i t.ex. liksom påmellan- och högstadiet i saknas nu grupptimmarnästan helt.Nedskärningarna har drabbat olika stödresurser för barnmed särskilda behov hårdast. Bland annat har Stockholmsstad skurit ner speciallärarna ochtalpedagogerna under de senaste åren.Orättfärdig fördelningS.k. skolpeng och andra liknande modeller föromfördelning av resurser inom kommunerna har bidragittill ökad segregation i skolorna. Tendensen är tydligast istorstadsområdena. Så har skolor i ,och i drabbats av besparingarpå medan skolor i mer välbeställdaområden endast fått besparingar på mellan 5 och 10 %.Samma mönster finns i . En försumbar del avresurserna har använts för tilldelning efter behov.Resursfördelningssystemet har i kombination med valet avskola bidragit till att andelen invandrarbarn i redaninvandrartäta skolor ökat med 10 till 20 procentenheter.Flera kommuner -- bland andra -- tillämparen skolpengsmodell, där nästan alla resurser fördelas percapita till skolenheterna. Detta leder till att möjligheternaför den enskilda rektorn att ta hänsyn till elever medsärskilda behov blir mycket små.Om skolor i utsatta bostadsområden utarmas ärtendensen tydlig att föräldrar med möjligheter väljer bortgrannskapsskolan eller till och med bostadsområdet. Såförstärker en orättfärdig resursfördelning segregationen.Den skapar allvarliga risker för så stor uppsplittring att vipå sikt går från ett samhälle med samhörighet och likvärdigamöjligheter till ett tudelat samhälle. Varje förälder har rättatt lita på att närmaste skola är en bra skola.Fristående skolorDen tredje faktor som i ökande grad bidrar tillsegregationen är överkompensationen av många av deprivata skolorna. Trots att regeringens egen utredarekonstaterat att nuvarande beslut om att garanterafristående skolor -- oavsett behov -- av kostnadernaför innebär en överkompensation i förhållandetill den allmänna skolan har regeringen avstått från attompröva beslutet.Tillsammans med kraftiga besparingar i den allmännaskolan har riksdagsbeslutet betytt kraftig expansion avantalet privata skolor. Tydligast är tendensen i destorstadsområden, där också segregationen i skolan är mestmarkant. Andelen elever i privata skolor uppgår till ide storstadsområden, där segregationen är tydligast, medanandelen elever i privata skolor utanför större städer ochförortskommuner är försumbar. För flera ekonomisktutsatta kommuner har kostnaderna ökat dramatiskt. Blandannat har kommuns kostnad för privata skolorpå ökat per år.I flera kommuner är orättvisorna mellan elever i privataoch kommunala skolor tydliga. Hyran för en privat skola iLinköping har skrivits ner kraftigt somkommunen betalar vite för att man inte kunnat lösamiljöproblemen i en . I har antalet elever iprivata skolor ökat. Föräldrarna kommer där i första handfrån högstatusområden och akademikertäta distrikt.Bidragen till de privata skolorna har också indirektpåverkat de kommunala. För många borgerligt styrdakommuner har bidragssystemet blivit en modell förkommunal skolpeng.Den socialdemokratiska gruppen har i sin motion omskolan utvecklat sin syn på hur ett behovsstyrt system förfördelning av resurser till de fristående skolorna börutformas.Som framgått ovan känner vi stor oro för att regeringeninte motverkat utan i stället aktivt medverkat tillsegregationen i skolan. Ett av de viktigaste instrumenten föratt bryta segregationen är att säkra att resurserna till såvälallmänna som privata skolor fördelas efter barnens ochskolornas behov. Den bild vi ovan givit av tydliga tendenseroch orsaker till segregation i den svenska skolan kräverkraftfulla insatser av regeringen.Förslag:Vi vill därför föreslå att tar initiativ till enutredning med syfte att kartlägga segregationstendenser iden svenska och föreslå konkreta insatser föratt värna om den likvärdiga skolan.Alla barns rätt till en god grundutbildningBehovet av att skall ge alla barn en gedigenbas av kunskaper och färdigheter för kommande studier ochyrkesliv är starkare . Arbetsmarknaden hargenomgått omvälvande förändringar under det senastedecenniet. fanns fortfarande ett stort antalarbetsuppgifter som inte krävde särskild utbildning. ärde yrkesområden som står öppna för den som saknar en godgrundutbildning få.Skolans möjligheter att ge alla barn en god grund är enav de viktigaste förutsättningarna för ett samhälle där alladeltar aktivt i arbets- och samhällsliv. Arbetet i skolanmåste utvecklas så att varje barn ges möjlighet att ta till varasina förutsättningar och få del av de möjligheter som godabaskunskaper ger. ger i stora delar en mycketpositiv bild av den svenska . Den nationellautvärderingen av visar att den svenska skolanger de allra flesta elever goda baskunskaper. Den visarockså att eleverna trivs i skolan och har god självtillit. Menutvärderingen pekar också på brister i elevernas förmåga attse samband och självständigt lösa problem genom atttillämpa sina kunskaper.Som framgår av regeringens skrivelse har svenskaelevers skolresultat varit goda vid internationellajämförelser. Bland annat visade attsvenska elever var bland de allra bästa i läsning ochskrivning. Jämförelser har också pekat på relativt sett godaresultat i naturorienterande ämnen, främmande språk ochsamhällskunskap. Resultat som visade på behov avförbättringar av matematikundervisningen i leddetill att den socialdemokratiska regeringen tog initiativ till enrad åtgärder för att förbättra matematikundervisningen ivårt land. Dessa måste fullföljas.Samtidigt visar den nationella utvärderingen på att detfortfarande finns en stor grupp elever, som har svagakunskaper i matematik, engelska och svenska.Utvärderingen markerar också stora behov att utvecklasåväl resultat som förmåga att stimulera till vidareförkovran i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Vikänner stark oro för att flera av de åtgärder regeringenvidtagit kan komma att bryta en positiv utveckling i densvenska och motverka förändringar inomområden, där den nationella utvärderingen påtalat brister.Matematik och naturorienterande ämnenPå samma sätt som särskild uppmärksamhet måste ägnaselever med läs- och skrivsvårigheter krävs metoder för attgöra matematikämnet intressant och tillgängligt för eleversom inte fått känsla för och insikt i grundläggandematematiska samband. Det är allvarligt att nästan vartionde elev inte behärskar de grundläggande kunskaperna.Matematikämnet tillhör de ämnen, där eleverna genomlaborationer och gemensamma övningar tillägnar sig djupförståelse för ämnet. Risken är därför stor att bristernaförstärks med den neddragning av gruppundervisning ochspeciallärare som pågår i flera kommuner. Vi villunderstryka vikten av metodutveckling i ämnet och ökaduppmärksamhet åt de skilda förutsättningar eleverna har iämnet vid skolstarten.Goda kunskaper i naturorienterande ämnen är en viktigförutsättning för att långsiktigt skall hävda sig somkunskapsnation. Vi finner det därför anmärkningsvärt attden borgerliga riksdagsmajoriteten -- somallvarliga rapporter om behov av förbättrad undervisning iämnena kom från -- tog beslut om att skära nertimplanen för dessa. Utvärderingen betonar särskiltelevernas svårigheter att se naturvetenskapliga sambandoch lösa uppgifter t.ex. i anslutning till ekologiskaprocesser. Riksdagsmajoritetens beslut att ånyo splittra uppde naturvetenskapliga ämnena motverkar förståelse ochhelhetssyn.Svenska 2 och hemspråkSkolverkets studie Elever med annat hemspråk änsvenska visar att goda kunskaper i svenska är denväsentligaste faktorn för skolframgång blandinvandrarelever i grund- och gymnasieskolan.Invandrarelever som behärskar det svenska språkettillräckligt väl klarar sig i stort sett lika bra som svenskaelever. Många invandrarungdomar visar anmärkningsvärtgoda skolresultat och bild av situationen förinvandrareleverna är att den svenska skolan lyckas bra medde flesta invandrareleverna.Bland invandrareleverna finns dock en förhållandevisstor grupp ungdomar som har stora svårigheter i skolan. Avdem lämnar flera skolan med ofullständiga betyg. Särskiltkritiskt är det för ungdomar som kommit till underhögstadieåren. Studien visar att undervisning i svenska somandraspråk av kvalificerade lärare är av avgörandebetydelse för många invandrarelevers skolframgång ochdärmed också för deras framtida möjligheter påarbetsmarknaden.Vi anser det olyckligt att riksdagsmajoriteten i strid moten entydig opinion från lärarorganisationer ochlärarutbildare tog ställning mot en särskild kursplan förSvenska som andraspråk -- detta särskilt mot bakgrund avde tendenser till nedskärning av resurserna till Svenska 2som finns i många kommuner. Regeringen måste därföruppmärksamt följa utvecklingen av svenskundervisningenför invandrarbarn och ta erforderliga initiativ för att säkraatt invandrareleverna ges gedigna kunskaper i svenskaspråket.Den nedskärning av resurserna förhemspråksundervisningen med 120 miljoner som riksdagennyligen beslutat om bidrar ytterligare till oron förinvandrarelevernas möjligheter till en god grundutbildning.Vi har inte motsatt oss formella regeländringar beträffandehemspråksundervisningen men menar att de stora behovenav såväl hemspråksundervisning som svenskundervisningmotiverar att resurserna borde komma invandrarelevernatill del.I detta sammanhang vill vi också framhålla den oro förinvandrarelevernas undervisning som den fortgåendesegregationen i skolan innebär. En studie av segregationeni skolan måste innefatta riskerna för att andelen elever medbristfälliga kunskaper i svenska i vissa skolor uppgår till enså hög andel att elevernas utveckling i svenska språketförsvåras.Förslag:Regeringen bör noga följa effekterna av pågåendenedskärningar av undervisningen i hemspråk och Svenska 2och särskilt uppmärksamma effekterna av beslutet om attskolan inte längre har en särskild kursplan i Svenska 2. Detbör ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att säkraatt invandrarelever ges en grund i svenska språket somsäkrar deras möjligheter till goda resultat i grund- ochgymnsieskolan.Idrott och hälsa och slöjdRiksdagsmajoritetens beslut om nedskärning av detgaranterade timantalet i för ämnena slöjd ochidrott och hälsa kan komma att påverka eleverna negativt.Behovet av en god idrottsundervisning som inspirerareleverna till egna aktiviteter är stort. Flera undersökningartyder på att det moderna samhället innebär allvarliga riskerför folkhälsan. Inte minst ökningen av arbetsskador blandungdomar är tecken på att behovet av idrott i skolan snarareökar än minskar. Kunskapen om att folkhälsan tillhör destora klassfrågorna, där en grupp ungdomar genom aktivtidrottsliv har mycket god fysik och en stor grupp ungdomarnästan helt avstår från aktivt uteliv och olikaidrottsaktiviteter, måste leda till stor uppmärksamhet påeffekterna av läroplansförändringarna.En i stort enig remissopinion underströk de praktisk-estetiska ämnenas stora betydelse i . Dettahade delvis sin grund i värdet av goda kunskaper ochfärdigheter i ämnen som slöjd och hemkunskap, men ocksåi det pedagogiska värdet av att varva elevernas skoldag medpraktiska och teoretiska ämnen och skapa samverkanmellan dessa. Vi beklagar därför den nedskärning somunder hösten gjordes av slöjdämnet.Förslag:Regeringen bör uppmärksamt följa effekterna av deunder hösten beslutade nedskärningarna av idrotts- ochslöjdämnena.Kontakter med omgivning och arbetslivEn kreativ skola måste utvecklas i nära samverkan meddet omgivande samhället. Grannskapsskolans närsamhällemed natur, samhällsservice, föreningsliv och vuxna och barni olika åldrar kan ge skolan viktiga influenser. Närsamhällethar stor glädje av samspel med den källa förkunskapsmässig och kulturell utveckling som varje skola är.Det är en viktig uppgift för regeringen att inspirera tillsamspel med omgivningen. Vi ser det som en allvarlig bristatt inte utvecklingsplanen berör hur skolans samspel medomgivningen skall utvecklas. Detta gäller inte minstarbetslivet.Den s.k. praon har haft stor betydelse för att utvecklaelevers och lärares kontakter med det omgivande samhälletoch givit eleverna viktig kunskap om arbetslivets villkor.Det finns en allvarlig risk för att beslutet om att inte säkratid för praon i timplanen kan komma att leda till kraftiganedskärningar på många skolor som minskar många eleversmöjlighet till kontakt med arbetslivet.Detta beror inte på att lärare, föräldrar och elever inteser värdet av praon utan på att arbetslivsorienteringenkräver särskilda administrativa rutiner, som lätt tappas bortom inte är tydlig i sin syn på skolans kontaktermed arbetslivet. Avsaknaden av särskild timtid för praon ärallvarlig. Vår oro förstärks av att regeringen inte tillmättkontakterna med arbetslivet betydelse i utvecklingsplanen.Förslag:Understryka vikten av att regeringen tar initiativ tillsamverkan mellan skolan och det omgivande samhället ochsärskilt bevakar att alla elever får del av praktiskarbetslivsorientering.Barn med särskilda behovAv uppföljningar och utvärderingar avgrundskolan framkommer att det är elever med mindresynliga handikapp som drabbas först vid besparingar iskolan. Samma bild ges av som i dagarnakonstaterar att det är barnen som får betala mest närkommunerna sparar. I rapporten bekräftas uppgifterna omradikala nedskärningar av specialundervisningen.Barnombudsmannen har i sin kommentar till rapportenframhållit att utvecklingen inte står i överensstämmelsemed de åtaganden gjort genom ratificeringen avFN:s barnkonvention.Oron för de socialt utsatta barnens situation framkomockså vid utbildningsutskottets hearing om förhållandena ikommunerna i oktober 1993.Vid utskottets öppna utfrågning om dyslexi i februari1994 framkom att barn och ungdomar med allvarliga läs-och skrivsvårigheter drabbas av besparingarna. De är direktberoende av de speciallärarresurser som minskat med i snitt15 %. Barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter fårmindre tid med specialpedagoger och måste tillbringa mertid i helklass. ökar klasserna i storlek, vilketförsvårar klasslärarnas möjligheter att ge dem det stöd debehöver.BetygVi vill understryka vikten av att regeringen noggrantföljer utvecklingen av antalet elever med ofullständigabetyg och lägger särskild vikt vid att varje skola tar ansvarför att ge elever med svårigheter det stöd som säkrar demen god grundskoleutbildning.Vi ser mycket allvarligt på höstens riksdagsbeslut sommöjliggör betyg eller betygsliknande omdömen redan pålågoch mellanstadiet. Erfarenheterna är entydiga. Riskenär stor att betyg tidigt under kommer att blistarkt styrande för undervisningen och motverkasträvandena för ett elevaktivt arbetssätt inriktat på djupförståelse till förmån för lätt mätbara kunskaper. Särskiltkan betyg tidigt komma att påverka barn med sen mognadeller särskilda svårigheter allvarligt. Risken är stor att tidigbetygsättning betyder att många barn tappar engagemangoch självförtroende till förfång för sina fortsatta studier.I likhet med de båda lärarförbunden hävdar vi också attolikartade principer för betygsättningen i olika skolorinnebär en risk för likvärdigheten i skolan.Vi ser så allvarligt på riksdagsmajoritetens beslut ombetyg på låg- och mellanstadiet att vi vid ändradeparlamentariska förutsättningar efter valet är beredda att tainitiativ till att beslutet rivs upp.Betyg på högstadiet och i gymnasieskolan skall somtidigare beslutats vara målrelaterade. Det är angeläget attregeringen bevakar att eleverna ges betyg på rättvisagrunder och att betygen inte utvecklas tillkonkurrensfaktorer mellan olika skolor. Här vill vi ånyounderstryka vikten av att de privata skolorna deltar icentrala prov i samma utsträckning som de allmänna.Pedagogisk utvecklingDen nationella utvärderingen visar att behovet avpedagogisk utveckling i skolan är stort.En av regeringens viktigaste uppgifter är att inspirera tillnya arbetsformer i skolan och verka för ett elevaktivtarbetssätt, som skapar lust att lära och ger elevernautrymme för arbetsmetoder som fördjupar kunskaper ochskapar förståelse av sammanhang. Vi vill därför erinra omvåra förslag om att också utvecklingen av arbetsmetoderborde givits utrymme i läroplanen. Det praktiska ansvaretför att efter varje skolas förutsättningar utveckla metodernai arbetet är lika självklart professionella lärares ochskolledares uppgift.Lärarutbildningen har en viktig uppgift i att bidra tillutvecklingen av metoderna i den svenska grundskolan.Genom fortbildning och aktiva informationsinsatser måsteden pedagogiska forskningens resultat kommayrkesverksamma lärare och skolledare till del.Mycket spännande utvecklingsarbete sker ute i deenskilda skolorna, där hängivna lärare tillsammans medsina elever och i samverkan mednärsamhället utvecklar nya pedagogiska metoder.Öppenhet, lyhördhet och vilja att stimulera mångfald inomolika skolor kan aktivt bidra till pedagogisk nydaning, mendet är också viktigt att kunskaperna sprids och inspirerarandra skolor. Vi känner därför stor oro för att skolans köp-och säljsystem kan komma att leda till att skolor sluter sigoch värnar om sin egen kunskap och exklusivitet i stället föratt generöst dela med sig till hela skolsamhället.Förslag:Utveckla metoder för att sprida kunskaper från aktuellpedagogisk forskning och utvecklingsarbete på enskildaskolor till yrkesverksamma lärare och skolledare.LärarutbildningVi noterar med tillfredsställelse det erkännande av densammanhålla grundskollärarutbildningen som görs på sidan24 i utvecklingsplanen. Utbildningen har ökat flexibiliteteni och skapat större förutsättningar för elevernaatt få behöriga lärare i olika ämnen. Den sammanhållnalärarutbildningen betonar det professionella i läraryrket ochär ett viktigt instrument i utvecklingen av metoderna igrundskolan.Det var därför med både förvåning och besvikelse vierfor beslutet om den s.k. Unckelutbildningen. Härigenomsker en återgång till den övergivna ämneslärarutbildningenför . Risken är stor att lärare med en alltförsnäv ämnesbas får stora svårigheter på arbetsmarknadenoch också tvingas undervisa i ämnen de helt saknarutbildning för. Till denna parallella utbildnings allvarligabrister hör att den saknar det samspel mellan ämnesstudieroch pedagogik som utvecklar det professionella i yrket ochökar lärarnas möjlighet att möta varje barns behov.Parallellutbildningen tillkom i stor hast och utaningående analys av behov. Vi anser att dennaform av utbildning bör upphävas. Skolsamhällets vilja att tatill vara kompetensen hos den grupp studerande, som harsärskild fallenhet för läraryrket men inte valt yrket när destartat sin högskoleutbildning, bör mötas av generösa reglerför sneddning in till den sammanhållna lärarutbildningen.Fortfarande finns det en allvarlig brist på behöriga lärarei vissa regioner i landet. Vi vill understryka behovet av atthögskolor i regioner med stora behov ges ekonomiska ochformella möjligheter att bidra till lärarförsörjningen inomsina områden.