mot · GH02Sk51 · 1994-05-03 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:234 Vissa inkomst- och företagsskattefrågor, m.m. Utredningen om reformerad företagsbeskattning (URF)diskuterade i sitt betänkande (SOU 1989:34 s 310) fråganom vilka krav den då föreslagna inkomst- ochbolagsskattereformen ställer på utformningen avbeskattningen av företag och företagare. Vad frågan gällerär avvägningen mellan olika skattepolitiska principer.Utredningen formulerade dessa principer på följande sätt.1) Skatteneutralitet mellan egenföretagare ochlöntagare, med visst beaktande av risktagande.2) Likvärdig beskattning av all näringsverksamhet,oavsett företagsform.3) Likvärdig beskattning av alla aktiebolag oberoende avägarkrets och typ av bolag (fåmansföretag, marknadsbolagoch börsbolag).4) Likvärdig beskattning av fåmansaktiebolagsägare ochlöntagare.Dessa principer lägger var för sig olika restriktioner påutformningen av skattereglerna. Någon teknisk lösning sominnebär att samtliga principer tillgodoses på samma gång ärinte möjlig, utan det handlar, som URF påpekade, om enavvägning mellan dessa olika och delvis motstridande kravpå skattesystemets utformning.En bärande princip bakom skattereform varockså att åstadkomma en enklare lagstiftning.Skattereglerna borde vara enkla och tydliga, både ureffektivitets- och rättssäkerhetssynpunkt. Strävan efter enteoretisk exakthet i beskattningen behöver därför i ökadutsträckning stå tillbaka för enkelheten ochförutsägbarheten.Den borgerliga regeringens lagstiftningsarbeteVi framhöll i vår motion till medanledning av prop. 1993/94:50 om fortsatt reformering avföretagsbeskattningen att de av regeringen föreslagnaförändringarna skulle komma att göra skattesystemetoerhört svåröverskådligt och komplicerat. Regeringenshandlande har visat att regeringen inte förståttbetydelsen av detta, eller att den inte förmått hålla ens engodtagbar minimistandard på sitt lagstiftningsarbete.Den proposition som regeringen avgav i oktober 1993var i sig bristfällig och ofullständig. På ett antal centralapunkter angavs att regeringen ännu inte hunnit utformadefinitiva förslag, men att dessa ändå skulle tillämpas . Den skrivelse som regeringen strax före årsskiftetlämnade till förstärkte bilden av senfärdiga ochofullständiga lagförslag. När regeringen nu lägger fram sinförhoppningsvis sista proposition om ändringar iföretagsbeskattningen så blir bilden fullständig. Det förslagsom regeringen tidigare aviserat och som skulle gälla frånden har visat sig vara ohållbart ellerotillräckligt berett.Våra påpekanden att ingen -- inte de skattskyldiga, inteskatteförvaltningen och inte ens regeringen -- vetat vilkaskatteregler som gäller harbekräftats genom att regeringen nu meddelar att den intelägger fram det förslag som den tidigare aviserat i sinproposition och i det särskilda meddelandet till riksdagen.Vi erinrar också om vad Lagrådet anfört om att detstarkt måste ifrågasättas om systemet som helhet efter desenaste reformerna är acceptabelt med hänsyn till de kravsom måste vara uppfyllda för att systemet skall fungera ipraktiken.Oavsett vad man anser om det lagförslag som regeringenövervägt så finns det anledning att reagera kraftfullt motbristerna i lagstiftningsarbetet på företagsbeskattningensområde. Även om det formellt sett inte strider motriksdagsordningen så är det ändå fråga om lagstiftning somskall ha rättsverkan från en passerad tidpunkt på ett områdedär kraven på stabilitet, långsiktighet och förutsägbarhet ärsärskilt stora. Vi anser att bör ge regeringen dettatill känna.Mot bakgrund av att regeringens lagstiftningsarbeteresulterat i en komplex och svårtillämpad lagstiftning anservi att regeringen bör följa och utvärdera effekterna av denya skattereglerna för egenföretagare. Detta bör också gesregeringen till känna.UtdelningsbegränsningarDen borgerliga riksdagsmajoriteten drev i decemberigenom att hushållen skulle få skattefrihet för mottagnaaktieutdelningar. Vi har tidigare i vår motion medanledning av förslaget visat att det inte fanns några bärandeekonomiska motiv för en sådan förändring, somde fördelningspolitiska effekterna är mycket negativa.Förslaget innebar också att skattelättnaderna för ägarnafinansierades genom skattehöjningar för företagen.Ekonomiska analyser av effekterna av en sådan skattefrihethar visat på risker för att företagen dräneras på riskkapitalgenom att utdelningarna inte sänks i motsvarande mån ellert.o.m. ökar.Företrädare för den borgerliga regeringen har vid ettantal tillfällen gjort gällande att sänkningen av skatterna påhushållens aktieinkomster också innebär en sänkning avskattebelastningen på företagen. Bakom dessa påståendenligger ett implicit antagande om att bolagen skulle kommaatt tillgodogöra sig skattesänkningen genom enmotsvarande sänkning av aktieutdelningarna. Mångaföretag har emellertid i stället höjt sina utdelningar . Även om ökade företagsvinster har storbetydelse för utdelningsökningen, så är det uppenbart attutdelningarna inte visar någon tendens till att minska somföljd av skattefriheten för mottagna utdelningar.De farhågor som vi tidigare redovisat för attomläggningen av beskattningen från passivakapitalinkomster till bolagen skulle kunna försvagaföretagens kapitalbas har således styrkts.Regeringen meddelade i en skrivelse till straxföre nyår att den avsåg att lägga fram förslag om en tillfälligbegränsning av skattefriheten för utdelningar för fysiskapersoner och dödsbon. Detta förslag har sent omsiderlagts fram.Vår uppfattning är att bör gå tillbaka till enlikformig beskattning av hushållens kapitalinkomster. Viföreslår därför att skattefriheten för mottagna utdelningaravskaffas. Till dess att så kan ske, behövs dockuppenbarligen en begränsning av det slag regeringenföreslagit.Regeringens förslag innebär att den skattefriautdelningen normalt inte skall få överstiga avden högsta utdelningen under något av de fem senaste åren.Enligt vår mening är denna regel onödigt generös ochöverstiger vad som kan sägas vara ''normal' utdelning. Viföreslår därför att utrymmet för skattefri utdelning bestämstill av den genomsnittliga utdelningen under defem senaste åren.Beskattning av ägare i fåmansföretagAlternativregelnDen särskilda lagstiftningen om beskattning av utdelningoch vissa andra utbetalningar från fåmansbolag infördesgenom riksdagsbeslut och behandlades ingående isamband med skattereform.Kort efter sitt tillträde 1991 lade regeringen fram förslagom en alternativregel för bestämmandet avkapitalbeskattad utdelning och reavinst. Enligt dennaalternativregel kan utrymmet för aktier som anskaffats före1990 bestämmas med ledning av aktiernas värde vidutgången av 1990.Vid behandlingen av proposition 1993/94:50 fannskatteutskottet att regeln visat sig vara betydligtförmånligare för den skattskyldige än vad som är rimligteller vad som uppgavs från regeringens sida när regelninfördes. Utskottet konstaterade därför att det varangeläget att bestämmelsen ändrades innan de nya reglernaför kapitalbeskattning tillämpades (betänkande1993/95:SkU15).Det förslag som regeringen nu lagt fram följerFöretagsskatteutredningens förslag och innebär attalternativregeln i stället skall utgå från företagets egnakapital. Vi godtar förslaget.LönesummeregelnUtdelning från ett aktiebolag beskattas normalt sominkomst av kapital. För fåmansföretag gäller särskildaregler som har tillkommit i syfte att förhindra attarbetsinkomster omvandlas till en lägre beskattadkapitalinkomst. Dessa innebär att den kapitalbeskattadedelen av utdelning och reavinst inte får överstiga vad sombetraktas som en skälig avkastning på företagets egnakapital.Man kan ifrågasätta om inte den valda avkastningsnivån,statslåneräntan plus , varit väl generös.Normal marknadsränta på konvertibla skuldebrev ochvinstandelsbevis anses motsvara statslåneräntanplus en procentenhet. Regeln har emellertid funnits underett antal år och är en del av en stabil rättslig miljö förföretagande. Den bör därför behållas i oförändrat skick.Regeringen har föreslagit att utrymmet för ettkapitalbeskattat uttag skall utvidgas ytterligare genom atthänsyn skall tas till företagets lönesumma på visst sätt.Förslaget bygger på att man anlägger en ny syn påspärregelns karaktär, som inte är invändningsfri.Det är bl.a. uppenbart att en företagsledares lön mångagånger överstiger vad som kan sägas utgöra ersättning fören direkt arbetsinsats. En del av företagsledarens lön har ipraktiken karaktären av andel i den vinst som uppkommeri bolaget. Bakom detta ligger en presumtion att vinsten ärett resultat av hans insatser. Även denna del avföretagsledarens inkomst beskattas därför som enförvärvsinkomst. Det talar mot regeringens förslag.Till detta kommer att det statsfinansiella läget inte ärsådant att den föreslagna skattelättnaden kan godtas. Viyrkar därför avslag på förslaget att hänsyn också skall tas tillföretagets lönesumma.Beskattning av enskilda näringsidkareVi socialdemokrater har tidigt, vilket bl.a. framgår av deav URF formulerade principerna, framhållit vikten av enlikvärdig beskattning av all näringsverksamhet, oavsettföretagsform.Frågan om egenföretagarnas skattesituation fick intenågon slutlig lösning genom skattereform. I ställetöverlämnades den, av den socialdemokratiska regeringen,till fortsatt utredning. Utredningen om beskattning avinkomster hos enskilda näringsidkare och handelsbolag ladei sitt betänkande (SOU 1991:100) fram förslag om klyvningav egenföretagarnas inkomst av näringsverksamhet i en delsom beskattas som kapitalinkomst och en del som beskattassom förvärvsinkomst.Något förslag lades emellertid inte fram av dennuvarande regeringen förrän . Förslagetingick då i ett större paket av åtgärder där tyngdpunkten lågpå kraftiga lättnader i beskattningen av hushållenskapitalinkomster.Utredningen om beskattning av inkomster hos enskildanäringsidkare och handelsbolag hade föreslagit att ennormal avkastning på det egna kapitalet skulle beskattassom inkomst av kapital. Med normal avkastning avsågutredningen statslåneräntan plus en procentenhet (SOU1991:100 s 95). Detta blev också beslut.Vad som är att betrakta som normal avkastning medhänsyn till den risk som normalt följer med företagandet äri sig en avvägningsfråga. Det torde vara nödvändigt att avpraktiska skäl utgå från en enhetlig regel trots att riskenvarierar mellan olika företag. Klart är att den räntesats somanvänds i detta sammanhang bör ligga över avkastningen påriskfritt sparande.Den regel som regeringen nu vill ändra antogs avriksdagen efter förslag från regeringen för bara fyramånader sedan. Regeringen ansåg då att det inte fannsnågot statsfinansiellt utrymme för att tillämpa en högreräntesats än statslåneräntan plus en procentenhet.Regeringen föreslår nu trots detta att räntesatsen skall höjasmed fr.o.m. inkomståret 1994.Vi vill framhålla att vad regeringen redovisat ifinansplanen (prop. 1993/94:100) och den revideradefinansplanen (prop. 1993/94:150) knappast stöderpåståenden om att den statsfinansiella situationen sedandess skulle ha förbättrats. Tvärtom anger regeringen i sinreviderade finansplan att det nu finns ett behov av att ökatakten i besparingsarbetet.Vi socialdemokrater vill föra en ekonomisk politikinriktad på tillväxt och ökad sysselsättning inom det privatanäringslivet. En del av vår politik syftar till att skapa godaförutsättningar för nyföretagande och för små företag. Vigodtar därför regeringens förslag.Regeringen föreslår vidare att positiv räntefördelningskall göras frivillig. Vi godtar förslaget.Utvidgad kvittningsrättGenom skattereform slopades möjligheten attkvitta en förlust av näringsverksamhet mot inkomst avtjänst. Skälen för denna ändring, som då godtogs av en bredriksdagsmajoritet, var att kvittningsmöjligheten främstutnyttjades för olika former av skatteundandragandesamtidigt som dess betydelse för nyföretagandet och förföretagens vilja att expandera och ta risker enbart varmarginella. Regeln var inte kostnadseffektiv; dess nyttaförmådde inte väga upp den skada och de kostnader somden medförde.Trots detta beslöt den borgerliga riksdagsmajoriteten idecember 1993 att åter införa en möjlighet till sådankvittning. Vi motsatte oss förslaget och kan inte heller nubiträda förslaget om en utvidgad kvittningsrätt utan yrkaravslag. föreslår vi åter att möjligheten att kvittaförlust på näringsverksamhet mot inkomst av tjänstavskaffas från nästa årsskifte.Miljöklassindelning av oljeprodukterRegeringen föreslår i propositionen attmiljödifferentieringen av den allmänna energiskattenöverförs till en motsvarande differentiering avdieseloljeskatten. Den nuvarande utformningen avmiljödifferentieringen innebär att den också omfattareldningsoljor som används för uppvärmning av bostäderoch andra lokaler. Förbränningen är vid en sådananvändning relativt effektiv. De kolväteutsläpp somuppkommer är inte så stora att de kan motiverakostnaderna för tillämpningen av den nuvarandedifferentieringen när det gäller eldningsoljor. Vi motsätteross därför inte regeringens förslag.Den av regeringen föreslagna omläggningen avmiljödifferentieringen innebär emellertid inte attskattelättnaderna tas bort endast för eldningsolja, utan detas också bort för arbetsfordon m.m. som drivs medmotsvarande bränslen. Dessa arbetsfordon har oftastmotorer med dålig förbränning, och för denna användningär det angeläget att behålla en miljödifferentiering i syfte attuppmuntra till användning av så miljövänliga bränslen sommöjligt. Vi anser därför att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag som innebär attmiljödifferentieringen också omfattar bränslen somanvänds för arbetsfordon m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvaliteten på lagstiftningsarbetetpå företagsbeskattningens område,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av förslaget tillregler för egenföretagare,3. att beslutar att mottagen utdelning på aktiereller aktieliknande papper skall beskattas somkapitalinkomst fr.o.m. ,4. att beslutar att vid beskattning av utdelningsom lämnas skall jämförelsebeloppetbestämmas som av den genomsnittliga utdelningenunder ,5. att avslår förslaget att införa enlönesummeregel vid bestämningen av kapitalbeskattatutrymme i fåmansföretag,6. att beslutar att möjligheten att kvittaunderskott av näringsverksamhet mot inkomst av tjänstavskaffas fr.o.m. ,7. att avslår förslaget om en utvidgning avkvittningsrätten till att omfatta generationsskiften,8. att hos regeringen begär förslag ommiljödifferentiering för oljor som används som bränsle förarbetsfordon m.m.