ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Kr417 · 1994-01-25 00:00:00 — Många länder i världen har kasinospel medinternationella regler. Andra länder såsom ,och har redan sådana kasinon. Svenskarsom åker utomlands spelar gärna på kasinon medinternationella regler eller söker sig hemma till de illegalaspelklubbar som frodas i . Denna utveckling är intebra för statskassa, vare sig med tanke på den storaturistpotential som kan nå utomlands eller deinkomster som staten skulle få in via spelskatten,arbetsgivaravgifter och direkta löneskatter. Staten skullemed andra ord genom tillåtelse till kasinospel medinternationella regler göra en bra affär. Det blir attraktivareatt turista i för utlänningar, och detta leder givetvisockså till högre indirekta inkomster för staten.Reglerna för kasinospel, roulett, tärningsspel ochkortspel finns i lotterilagen som också reglerar vissa typer avautomatspel. För dessa spelformer föreskriver lotterilagendels tillstånd, dels begränsningar i fråga om högsta insatsoch vinst.Enligt vår uppfattning bör spelet i princip släppas fritt.Det förefaller dock inte riktigt att helt ta borttillståndsgivningen, bl.a. med hänsyn till att spel inte börförekomma i miljöer och lokaler som är avsedda för ochnormalt besöks av barn och unga människor och attspelformer som vänder sig särskilt till dessa kategorierendast bör medge begränsade vinstmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändringi lotterilagstiftningen i syfte att möjliggöra kasinospel(roulettspel, tärningsspel, kortspel) enligt internationellaregler i ,2. att hos regeringen begär förslag till ändringi lotterilagstiftningen i syfte att möjliggöra automatspelenligt internationella regler i .
mot · GH02Kr418 · 1994-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till andra trossamfund än svenska kyrkanomfattar verksamhetsbidrag, lokalbidrag ochutbildningsbidrag. De fördelas av förstatsbidrag till trossamfund. De samfund som åtnjuter stödär de traditionella frikyrkorna, men ocksåinvandrarkyrkorna, de judiska och islamiskaförsamlingarna.I den socialdemokratiska regeringens budgetförslag för1991/92 föreslogs en real uppräkning av det aktuellaanslaget, vilket också blev beslut. Denborgerliga regeringen upprätthöll inte den reala nivån påanslaget 1992/93. Lokalbidraget föreslogs till sammanominella nivå som året innan. Detta kritiserades i ensocialdemokratisk motion med anledning av lokalbidragetspositiva effekt på byggsysselsättningen. Den borgerligamajoriteten i utskottet avslog dock motionen.Behandlingen i utskottet ledde ändå till att regeringen ikompletteringspropositionen föreslog ett extra anslag på 20miljoner kronor, vilket blev beslut.Även /94 anvisades extra medel, 15miljoner kronor, efter påtryckningar genom ensocialdemokratisk motion.I årets förslag till statsbudget /95 saknas dockextra anslag av sysselsättningsskäl och dessutom sänks B1-anslaget för första gången.Lokalbidraget, som närmast kan jämföras med bidragettill allmänna samlingslokaler, utgår till de aktuellatrossamfundens ny- och ombyggnader av olika typer avlokaler. Det bidrar verksamt bl.a. till byggsysselsättningen.Ett statsbidrag i storleksordningen 15--genererar byggnation, där församlingen står förresterande kostnad.Regeringens förslag innebär, att byggsysselsättningen pådetta område dras ned. Det är inte försvarligt i dagensmycket allvarliga läge på byggnadsmarknaden.Samarbetsnämnden beräknar, att byggnadsvolymen för1994/95 kommer att motsvara genomsnittet för de femsenaste åren. En höjning av anslaget till lokalbidrag med24,yrkas av . Enligtvår uppfattning är liksom förra budgetåret en dubblering avlokalbidraget motiverat, vilket då bör ge en förhöjdsysselsättningseffekt motsvarande cirka 150 årsarbeten.Vi föreslår ett med förhöjt anslag tilllokalbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att till B 1 Stöd till trossamfund /95 anvisa utöver regeringensförslag.
mot · GH02Kr501 · 1994-01-25 00:00:00 — Det sägs ofta att turistnäringen anser att statsmakternahyser bristande intresse för branschen och inte inser dessbetydelse som inkomstkälla och viktig exportindustri förSverige. Man saknar engagemang för att främja näringensmöjligheter och det bör finnas en ansvarig som följer ochbevakar turismens utveckling. Vidare behövs klararespelregler. Till exempel har den svenska momssatsen förturistnäringen redan ändrats fem gånger !Under år 1993 började dock turismen att på allvarkomma i fokus. Rapporter, undersökningar och analyserpresenterades; debatter, diskussioner och seminarieranordnades. Forskningsprojekt i större skala startades vidHögskolan i viktigt var regeringens beslut att sänka momsennågot som -- och i samverkan med deprecieringen avkronan -- skapas förutsättningar för att göra till ettattraktivt turistland, även prismässigt. Många anser nu attSverige har en verklig potential som det gäller att ta varapå. Detta ger inte bara ett ekonomiskt tillskott utan ocksåmeningsfull sysselsättning.Nu gäller det att fortsätta och långsiktigt stärkaturistnäringen. För att detta skall kunna ske behöverbranschen en särskild turismansvarig minister ellersakkunnig som lyfter fram och bevakar dessa frågor. För attsäkerställa en positiv utveckling krävs dessutom enlångsiktig plan för turismen i . Denna bör syfta tillatt fördubbla den svenska turismen . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turistnäringen.
mot · GH02Kr503 · 1994-01-25 00:00:00 — Turistnäringen är ett alltför ofta underskattat inslag isvenskt näringsliv. Det finns många och goda skäl att startaen målmedveten och genomgripande satsning på attutveckla som turistland både för vår egen och andraländers befolkning.För att turismen skall fungera och kunna utvecklas krävsbra produkter och god service. För detta svarar i hög gradtusentals producenter, inte minst småföretagare inomservice- och tjänstesektorn. Detta skapar ekonomi ochsysselsättning, ofta i glesbygder. Givetvis är det då viktigtatt turistnäringen får goda näringsvillkor så att den kan följaupp de krav som ställs på den också när det gällerproduktutveckling m.m. Det är också angeläget attnäringen får jämförbara förutsättningar att utvecklas sommotsvarande näring i våra grannländer och länderna i EU.Näringens egen produktutveckling skall givetvis näringensjälv svara för med det stöd och den hjälp som ges av statentill näringslivet -- t.ex. stödet till småföretagare. Om Sverigeblir medlem i EU bör turistföretagen även kunna få ettvälkommet stöd från dess strukturfonder. Därför börregeringen ge t.ex. i uppdrag att dels analysera hurturistnäringens situation i förhållande till EU-länderna serut , dels också de förändringar som krävs för att densvenska turistbranschen skall kunna få samma möjligheteratt fungera och utvecklas som övriga länder i Europa.Men för att skall kunna fungera som''turistprodukt'' krävs att inte bara turistnäringen fungerarväl. Turismens uppbyggnad och möjligheter att utvecklasberor också i hög grad på vår natur och dess tillgänglighet,vårt kulturarv och den infrastruktur vi byggt upp ochkommer att bygga ut. En levande landsbygd hör också tillde basförutsättningar som en utveckling av turismen måstebygga på.Ansvaret för att dessa viktiga sektorer fungerar ochutvecklas faller i hög grad på olika samhällsorgan. Utanstatens, landstingens och kommunernas insatser på dessaområden skulle inte resandet i och till fungera.När man talar om utveckling av som turistlandär det därför angeläget att också dessa frågor finns med iåtgärdsplaneringen. Men detta är framför allt samhälletsansvar.Vi föreslår därför att ett nationellt program för denturistiska infrastrukturen, till vilken vi exempelvis räknarforskning och utbildning, utarbetas. Ett program som gerklarare strukturer och möjligheter för utveckling ochinvesteringar. Detta uppdrag bör lämpligen ges . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetandet av ett nationelltprogram för den turistiska infrastrukturen.
mot · GH02Kr505 · 1994-01-25 00:00:00 — är ett land av glesbygd. I ett centraleuropeisktperspektiv är även våra mest bebodda regioner mycket glestbefolkade. Årstidernas skiftningar, de stora skogarna,jakten, fisket, fjällvandringarna, skidåkningen, bären ochsvamparna och det fria tillträdet till naturen är för Sverigeen exklusiv och mycket betydelsefull tillgång. Dennatillgång är turism-, besöks- och upplevelsenäringenskraftiga, och ännu mycket outnyttjade, fundament.Näringen har stora framtidsutsikter. Den är, likt mångaandra tjänste- och servicenäringar, arbetskraftsintensiv ochkan därför komma att betyda mycket för hel- ochdeltidssysselsättningen, framförallt i glesbygderna.Runt om i landet spirar nu nyföretagsamheten inomnäringen. Uppfinningsrikedomen och engagemanget ärstort. I t.ex. båda landskap -- ochGästrikland -- finns många exempel på företagssatsningarsom knyter an till såväl bygdernas kultur, som sport- ochfritidsmöjligheter och de exklusivt stora avståndensmöjlighet till ensamhet, frid och kontemplation.Norrland har speciella förutsättningar förturismnäringens fortsatta utveckling. Statens insatser är avstor betydelse, inte bara på marknadsföringens område.Näringen behöver understöd i form av specialinriktadeutbildningar inom t.ex. språk, service, historia ochnaturkunskap. Särskilda läns- eller regionrådgivare, hjälpatt organisera nätverk för samarbete mellan t.ex.reseföretag och anläggningar är exempel påeftersträvansvärda statliga insatser. Näringen är också, bl.a.med hänsyn till att många företag är bundna till vissaårstider och säsonger, beroende av särskilt uthålligt ochlångsiktigt låne- och ägarkapital.Turism-, besöks- och upplevelsenäringen kan bli mycketstor och betydelsefull för och i stort.Därför är det av största betydelse att regeringen nogaöverväger och utreder vilka insatser och stödåtgärder somär möjliga och lämpliga. Vi föreslår därför att en särskildutredning om stödet till Norrlandsturismen tillsätts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning omstödet till Norrlandsturismen.
mot · GH02Kr513 · 1994-01-25 00:00:00 — Natur och friluftsliv är de viktigaste plusfaktorerna förutlänningar som överväger att turista i . Försvenskar är naturen av avgörande betydelse för att turista iSverige. Naturen själv är alltså den kanske viktigaste''produktionsfaktorn'' för svensk turistnäring.Hittills har naturen av turistnäringen närmast betraktatssom en ''fri nyttighet'' som har stått gratis till förfogande.Många turistföretag drar kommersiell nytta avallemansrätten. Sådana synsätt kan inte längre accepteras.Naturen måste av turistnäringen vårdas, underhållas ochutvecklas på samma sätt som andra produktionsfaktorer.Annars sågar man bildligt och bokstavligt i den gren somsvensk turistnäring sitter på. Det kommersiella värdet avden svenska naturen utnyttjas i stor utsträckning också avutländska researrangörer.Naturvårdsverket som har det centralamyndighetsansvaret för naturvård och allemansrätt har imånga år informerat om allemansrätten och sökt samarbetemed turistnäringen, bl.a. genom dåvarande SverigesTuristråd. Verket har i en skrivelse den tillregeringen påtalat turistnäringens ansvar men konstateraratt kontakterna med Styrelsen för Sverigebilden och NextStop visar att det kommer att ta att fåsektorn att ta på sig ett frivilligt ansvar.I budgetpropositionen bil. 13, sid 28, anger regeringensom ett övergripande mål för Styrelsen för Sverigebilden attbidra till spridandet av information om utomlandsoch bistå med sådana marknadsföringsinsatser som kommersärskilt turistbranschen till godo. Inte ett ord nämns omnaturen som den kanske viktigaste produktionsfaktorn ochförutsättningen för branschens framtid. Detta tillsammansmed skrivelse understryker betydelsenav att vid sin behandling av denna anslagspost gerStyrelsen för Sverigebilden ett producentansvar förturistbranschens utnyttjande av naturen. Det skulle kunnainnebära kostnadsansvar för information i samråd medNaturvårdsverket och samverkan med branschen om hurdess naturvårdsinsatser kan utformas och finansieras. Påsamma sätt som för producentansvaret inom t.ex.förpackningsbranschen ska kostnadsansvaret givetvis åvilabranschen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turistbranschensproducentansvar för utnyttjande av naturen.
mot · GH02Kr515 · 1994-01-25 00:00:00 — gränser är också entréer. Att kommatill vid vissa gränser känns ibland som att komma ingenom bakdörren. Om skall kunna utvecklas somturistnation måste också informationen vid våra gränseravsevärt förbättras. Vidare måste de svenskagränsstationerna utformas så att turisten känner sigvälkommen.De utländska turisterna bör vid våra gränser få ensamlad aktuell information om förhållandena i Sverige.Informationen kan innehålla upplysningar om t.ex.:Allemansrätten Tax-free Betalningssätt Kartor ochvägbeskrivningarEtt av problemen med en samlad information är attingen av turismens aktörer är beredd att betala för den.Eftersom vi anser att samhället totalt tjänar på varjeturistkrona som spenderas av utländska turister i ,borde det i varje fall vara samhällets uppgift att medverkatill bättre informationsinsatser vid gränser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad turistinformation vidSveriges gränser.
mot · GH02Kr517 · 1994-01-25 00:00:00 — är ett land med unika naturliga förutsättningar iform av omväxlande natur, god miljö och storakulturvärden.Sverige är ett stort land, med en liten befolkning, och ettland med långa kuststräckor och tusentals sjöar.Sverige har mot denna bakgrund enorma möjligheter atttillgodose olika rekreations- och turistintressen kombineratmed fler arbetstillfällen.Tyvärr kan vi konstatera att det saknas en samladpolitik för att utveckla som turistland. Vi beklagardetta eftersom turismen som näringsgren är en av de störstväxande näringarna i världen. Turismen kan ge tusentalsnya arbetstillfällen om bara vågar anta utmaningenfrån andra länder.Enligt många internationella undersökningar förknippasSverige i utlandet med ett land med vacker natur. Vi hartyvärr inte tagit till vara på detta i någon större utsträckningoch menar därför att det behövs ett samlat nationelltåtgärdsprogram för att utveckla naturturismen. Ett sådantåtgärdsprogram kan lägga fast samhällets roll och uppgifterför hur naturens stora värden skall kunna tillgodogörasturismen och dess utvecklingsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett utvecklingsprogram förnaturturismen.
mot · GH02L202 · 1994-01-25 00:00:00 — Frågan om ansvarsgenombrott har i olika sammanhangvarit föremål för behandling i . Det har bl.a. gälltprinciper avseende solidariskt betalningsansvar för delägarei aktiebolag men också koncernförhållanden, d.v.s. ettmoderbolags ekonomiska förpliktelser gentemot ettdotterbolag.Moder- och dotterbolag är enligt nu gällande lagstiftningsjälvständiga enheter. Om ett företag inom en koncernbefinner sig på obestånd och kan försättas i konkurs avgörsför varje juridisk person för sig. Om verksamheten bedrivsi aktiebolagets form, som handelsbolag eller, beträffandemoderbolag, ekonomisk förening saknar betydelse. Det ärbara den gäldenär som försätts i konkurs vars tillgångar tasi anspråk för betalning till borgenärerna.Gällande lagstiftning fungerar sannolikt någorlunda välvid normala och sunda affärsförhållanden. Problemet äremellertid att aktiebolaget i alltstörre utsträckning kommit att missbrukas somföretagsform. Detta beror till en del på att minimikapitaletför aktiebolag i () är unikt lågt i ettinternationellt perspektiv. Men också det förhållandet attverksamheten i ett aktiebolag bedrives utan personligtansvar samt att företag inom en koncern genomekonomiska transaktioner kan påverka utfallet ikonkurssituationer leder inte sällan till för samhället ochskattebetalarna mycket negativa konsekvenser.Det förekommer t.ex. att ett dotterbolag med mycketstora skulder men ytterst små tillgångar blir försatt ikonkurs. Bakom dotterbolaget kan emellertid finnas ettmoderbolag med mycket solid ekonomi och god förmåga attklara av dotterbolagets förpliktelser. Något sådantövergripande betalningsansvar finns emellertid inte inuvarande lagstiftning.Inom bankvärlden finns en aktuell parallell till den ovanbeskrivna situationen. Bakom , vars konkursstaten och därmed skattebetalarna får stå för, finns detekonomiskt stabila försäkringsbolaget . Detmåste ifrågasättas om det är en hårt ansträngd statligekonomi och redan ekonomiskt hårt tyngda skattebetalaresom skall svara för den nödvändiga saneringen av bankersoch försäkringsföretags, m.fl., ekonomiskatillkortakommanden. En rimligare ordning vore enlagstiftning som under vissa förhållanden lade detekonomiska ansvaret för ett dotterbolags förpliktelser, t.ex.i konkurssituationer, på dess moderbolag.I motion 1993/94:L201 om solidariskt betalningsansvarför delägare i aktiebolag yrkar vi att aktiebolagskommitténska få i uppdrag att framlägga förslag till lagreglering avansvarsgenombrott vad gäller delägare i aktiebolag. Vihemställer härmed att utredningsuppdraget även skaomfatta sådana möjligheter till ansvarsgenombrott vidkoncernförhållanden, d.v.s. mellan moder- ochdotterbolag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attAktiebolagskommittén genom tilläggsdirektiv får utredafrågan om ansvarsgenombrott vid koncernförhållanden.
mot · GH02L206 · 1994-01-25 00:00:00 — Offentlig redovisning av särskilda anställningsvillkor för chefer diskuterades ''fallskärmsavtal'' i . Anledningen var någrauppmärksammade händelser i börsbolaget i samband med att bolaget bytte ägare och dentidigare företagsledningen slutade.Sedan dess har fallskärmsavtalen ventilerats i åtskilligasammanhang. Allmänheten har med stigande förvåning ochirritation kunnat följa avslöjanden av märkligaförhållanden. Företagsledare med goda löner har, sedan deskiljts från sina tjänster, kunnat inkassera ersättningar avsådan storlek att levnadsstandarden stegrats ytterligare.Olika massmedia har utfört ett bra arbete för attklarlägga dessa förhållanden.Den största mediala uppmärksamheten har avtalen i denstatliga Nordbanken fått, vilket inte hindrar att upprörandeförhållanden också förekommit i helt andra sektorer. Inteheller den offentliga sektorn har gått fri från problem avdetta slag.I februari 1993 försökte räkna sammanvärdet av fallskärmsavtalen i 30 största företag.Tidningen kom fram till ungefär 1 miljard.Det har också uppenbarats att inte ens styrelserna känttill vilka anställningsvillkor som gäller för de högstacheferna i företagen.Debatten och kritiken har medfört att staten utfärdatriktlinjer för anställningsvillkor för ledningen i statligt ägdakreditinstitut och vissa andra bolag inomFinansdepartementets område. Det innebär bl.a. attprinciper för lön, uppsägningstid, avgångsvederlag ochavräkning av avgångsvederlag ska offentliggöras iårsberättelsen.Hittillsvarande åtgärder är emellertid otillräckliga. Föratt råda bot på missförhållandena bör snarastinföra klara regler för hur de högre chefernasanställningsvillkor och andra förhållanden ska redovisas iårsredogörelserna. I princip bör reglerna omfatta allverksamhet som är underkastad bokföringslagen. Avpraktiska skäl bör emellertid verksamheter och företag avmindre omfattning undantas från reglerna. Givetvis ska allaföretag i en koncern omfattas av bestämmelserna även omett eller annat företag faller under undantagsreglerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentlig redovisning av högrechefers anställningsvillkor och andra förmåner.
mot · GH02L207 · 1994-01-25 00:00:00 — Människans behov av gemenskap och omtanke ärotvivelaktigt ett av de mest grundläggande behoven för atthon ska kunna känna sig trygg och kunna utvecklas. Genomdenna trygghet växer människan personligen och vågar tasteg att möta påfrestningar i samhället och i omgivningen.Denna trygghet byggs först upp i familjen och utvecklassedan genom livet i former av gruppbildning ochgemenskaper. Det vanligaste sättet att manifestera dennatrygghet och kärlek på är genom äktenskapet. Äktenskapethar genom tiderna haft en särställning somgemenskapskonstellation. Även i fortsättningen kommeräktenskapet att inneha den mest framskjutna platsen somkonstellation i och med att äktenskapet erbjuder entrygghet för barnen. Av denna anledning är äktenskapetsanktionerat av staten genom lagar och regler.En konsekvens av ett dynamiskt och föränderligtsamhälle är emellertid att människors sätt att finna trygghetskiftar. En del finner inte äktenskapet lämpligt utan väljerandra konstellationer för att uppnå trygghet, exempelvissamboförhållanden eller liknande. I en demokrati skamänniskor ha rätt att välja den samlevnadsform de finnerlämpligast.Den grad av juridisk trygghet som samhället erbjuderhushållsgemenskaper är dock begränsad. Äktenskapetinnefattar ett stort antal lagar, bland annategendomsordningen, ömsesidig försörjningsplikt, inbördesarvsrätt och möjlighet att förvärva den andre partnernsefternamn. För gifta par är reglerna även annorlunda närdet gäller pensionsformer, efterlevandeskydd,föräldrapenningförmåner och föräldraledighet.Det kan därför finnas ett behov av en kompensation ivissa stycken, exempelvis i form av ett frivilligt avtal. Det äri dag okänt hur de olika hushållsgemenskaperna ser ut ochdärför omöjligt att fastslå behovet. Personer som delarhushållsgemenskaper saknar möjligheten att driva sinaönskemål genom organisationer, bland annat på grund avde olika strukturerna i hushållsgemenskaperna.Mot bakgrund av detta finns det anledning att se övervissa bestämmelser, framför allt på det socialatrygghetsområdet, för människor som delarhushållsgemenskaper på andra grunder än äktenskapets.Alla typer av stadigvarande sammanboende börinkluderas i en översyn. Den bör omfatta såvälsociallagstiftningen som förmånstagarbegreppet iförsäkringssammanhang eller annan berörd lag.I detta sammanhang kan konstateras det beklagliga i attmajoriteten i partnerskapskommittén inte velat belysasituationen för andra hushållsgemenskaper än för dem somhomosexuella har. I direktiven till partnerskapskommitténsades bland annat att utredningen skulle se över behovet avökad trygghet för människor som lever tillsammans och påolika grunder delar hushållsgemenskap. Denna inriktningpå arbetet ansåg tyvärr inte majoriteten det var nödvändigtatt fördjupa sig i. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av lagar ochbestämmelser som berör hushållsgemenskaper och behovetav bättre trygghet för denna grupp.
mot · GH02L209 · 1994-01-25 00:00:00 — Aktiebolag skall enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslageninlämna årsredovisning senast efterräkenskapsårets utgång.Uteblivna årsredovisningar bidrar till att undanhållaviktig information om företagen för aktieägare, företag,banker och andra. Förseningarna ger också upphov till högakostnader för , vilket ledertill att ökade registreringsavgifter i stället belastar deföretag som följer lagen i detta avseende.Några effektiva sanktionsmöjligheter mot de företagsom bryter mot lagen i det här avseendet finns inte. Trotsatt 1992 beslutade om en viss skärpning avsanktionsbestämmelserna uppfyller endast hälften avföretagen lagens krav. Till detta kommer att det allmännarättsmedvetandet kräver att lagarna skall följas även avaktiebolag.För att stävja oskicket från vissa företag att inte lämnain årsredovisning bör förseningsavgifter införas.Avgifterna bör sättas på en sådan nivå att upprepningar intekommer till stånd. De bör dessutom vid upprepadeförseelser kunna höjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förseningsavgifter för de företagsom bryter mot 13 kap. 2 § aktiebolagslagen.