mot · GH02Jo694 · 1994-01-25 00:00:00 — Kunskapsöverföring vad gäller teknik ochanvändning av ekonomiska styrmedel är nödvändigainsatser för att få igång ett aktivt miljöarbete i dessa länder.I första hand är det viktigt att komma till rätta med destora hälsoproblemen i industriorter och städer. harett särskilt ansvar för avloppsrening. Framför allt gäller detatt ge länderna kredit för de investeringar som måste göras.Även här finns behov av kunskapsöverföring och hjälp atthitta de rätta tekniska lösningarna.De svenska kommunerna har en viktig uppgift. Viföreslår att en utredning tillsätts för att ge förslag tillåtgärder för att stimulera kommunernas samarbete medländerna på andra sidan . I detta uppdrag börockså ingå förslag till handel med överlåtbara utsläppsrättermellan kommuner/företag i resp. de baltiskastaterna och . Det kan exempelvis gälla koldioxid ochkväveutsläpp till Östersjön.Sverige bör även ägna intresse åt de stora naturvärdenai som i och med privatisering avmark kan komma att hotas. En strategi för hur de mestvärdefulla områdena skall sparas bör arbetas fram.Militärens markområden bör ses över, eftersom bådekemikalier och radioaktivt material kan finnas nergrävt.Vi måste också ge hjälp att komma igång medavvecklingsplaner för miljöskadliga kemikalier somexempelvis PCB och CFC. Vi måste också hjälpa till medteknik för omhändertagande av CFC från kyl- och frysskåp.Även en strategi för hjälp att minskabekämpningsmedelsanvändningen i jordbruket börutarbetas.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utarbeta enstrategi för miljöarbetet i de centrala och östeuropeiskaländerna inklusive vårt agerande gentemot dessa länderinom ramen för EES/EU-samarbetet.Grön ekonomiGrön ekonomi och skatteväxling har blivit modeord.Socialdemokraterna var först på plan med skatteväxling ioch med 1990/skattereform. Då höjdes energiskattensamtidigt som skatten på arbete sänktes. Vi införde ocksåflera miljöskatter. Tack vare dessa initiativ tillhör vi deledande länderna i världen vad gäller införande avekonomiska styrmedel.I finansplanens bilaga 11.4 redogör regeringen förprinciperna om miljöavgifter, miljöskulden ochskatteväxling. Socialdemokraterna gläds åt erkännandet attdet var vi som öpnnade dörren för dessa idéer: ''storagenombrottet kom under slutet av 1980- och i samband med att miljöavgiftsutredningenpresenterade sina betänkanden.'' Socialdemokraterna togockså initiativ till utredningen om en grön BNP.Det känns angeläget att utveckla redovisningen avlandets miljösituation i samband med budgetpropositionenoch finansplanen. , arbetar för att ta fram olikaberäkningsgrunder. Socialdemokraterna anser attNaturvårdsverkets miljöindex bör kunna ligga till grund förjämförande redovisningar av landets miljötillstånd. Mendet är också viktigt att på ett pedagogiskt sätt visa hur deolika miljömålen uppfylls.En metod för hur måluppfyllelsen skall redovisas isamband med finansplanen bör utarbetas. Det kan kommaatt bli ett intressant komplement till redovisningen av densvenska miljöskulden och till en kommande grön BNP.MiljöavgifterI kompletteringspropositionen 1993 aviserades att 8miljarder kronor skulle dras in till statskassan i form av nyamiljöavgifter. Endast redovisas nu i formav höjning av punktskatter. Därmed fattas 3 av de 8miljarderna. Vi förväntar oss att ett fylligaremiljöekonomiskt förslag presenteras för riksdagen.Hittills har regeringen inte haft särskilt mycket attkomma med. Endast en ny miljöavgift har föreslagits undermandatperioden, nämligen kadmiumavgiften. Emellertiddeklareras i finansplanen att denna avgift är mycketobetydlig och i princip inte drar in några medel till staten.Socialdemokraterna har under mandatperiodenföreslagit flera miljöavgifter. Det gäller bl.a.kadmiumavgift på handelsgödsel, som presenterats i vårmotion 1992/93:Jo1. Den skulle inbringa ca 10 miljonerkronor . Vi har också lagt fram förslag på enavgift på osorterat industri- och byggavfall på mellan 300och per ton och vill ha miljöskatter på fosfor ochkväve i handelsgödsel. Vi har fört fram idéer om handel medöverlåtbara utsläppsrätter mellan energiföretag i de baltiska staterna.För att öka kunskaperna om ekonomiska styrmedel harvi tidigare föreslagit ett centrum för miljöekonomi ochstyrmedelsforskning (1992/93:Ub128). Den borgerligamajoriteten sade nej även till detta förslag.Utveckling av planeringsinstrumentenRiksdagen beslutade om en ny plan- och bygglagoch om lagen om hushållning med naturresurser. Detta blevett viktigt resultat av arbete med denfysiska riksplaneringen. De flesta kommuner har nuutarbetat översiktsplaner. Miljön har dock ofta behandlatsbristfälligt. Vi anser nu att regeringen skall redovisa utfalletav utredning för samt föreslå vilkaåtgärder som behövs för att stärka miljön iöversiktsplanerna.Som exempel på angeläget planeringsarbete ikommunerna kan nämnas lokalisering av bostäder, serviceoch arbetsplatser. När transporterna byggs ut bindstransportsystemet . Kommunerna böri ökad utsträckning stimuleras till att planera person- ochgodstransporterna i mer miljövänlig riktning. I Göteborghar man exempelvis lyckats samordna de lokalatransporterna med gott resultat.Länsstyrelserna har fått i uppgift att göra miljöprogram.I dessa bör även läggas in krav på landskapsplanering. Enbra landskapsplanering är nödvändig för att behålla viktigasmåbiotoper och spridningskorridorer för växter och djursamt för att garantera gröna områden nära bostäder.Miljökonsekvensbeskrivningar har införts ilagstiftningen, bl.a. i vägtrafiklagen och naturresurslagenoch kommer också att få stort utrymme i den kommandemiljöbalken. Socialdemokraterna anser att även alltplanerings- och programarbete skallmiljökonsekvensbeskrivas. Det gäller exempelvis ändringav skolplaner eller kommunala taxor.Det sker nu en översyn av miljölagarna, och viförutsätter att regeringen återkommer till medförslag till skärpning av miljökraven i plan- och bygglagensamt naturresurslagen. Vi finner det särskilt angeläget attäven större trafikleder inklusive fartygsleder prövas enligtnaturresurslagen.Investeringar i infrastrukturen måste bättre än hittillsmiljöanpassas. Utbyggd kollektivtrafik i de tätbefolkaderegionerna, cykelvägar och investeringar för att gynnamiljövänlig godstrafik på tåg och båt kan betraktas som''gröna'' och angelägna investeringar. Detsamma gällerelektronisk kommunikation i form av data och teletekniksamt videokonferenser.Bevara den biologiska mångfaldenNaturen med sin mångfald av djur och växter är något vigärna bevarar för dess egen skull. Men i bevarandearbetetfinns också delar av mer ekonomisk karaktär där denlångsiktiga nyttan av olika arter kommer in. Vetenskapenbehöver referensområden av ursprunglig natur, arterbehövs för framställning av läkemedel och förväxtförädling. Många arter nyttjas direkt av människan somföda, används som dragdjur etc. Men viktigast av allt ärkanske ändå att mångfalden av arter behövs för attupprätthålla fungerande ekosystem på jorden.För att klara att bevara enskilda arter ochinomartsvariationer måste vi också bevara en livsmiljö sominte raderar ut deras existensmöjligheter. Det är angelägetatt titta mer på markprocessernas betydelse för denlångsiktiga produktionsförmågan i våra ekosystem samt hurde påverkas av föroreningar och eventuella framtidaklimatförändringar.Nedfallet av försurade ämnen påverkar både mark ochvatten. På lång sikt påverkas även markensproduktionsförmåga och sammansättning och därigenomantalet växt- och djurarter. Försurning och övergödning ärde överskuggande svenska miljöproblemen.Landskapsplanering för att öka naturens mångfald ochsäkra spridningskorridorer för växter och djur är ocksåangeläget om arter och genetisk variation inom arterna skallkunna behållas i ett långt perspektiv. Detta ansvar bör liggahos länsstyrelserna. I landskapsplaneringen bör man tahänsyn till arternas behov av olika biotoper inklusive äldreträd samt behålla naturliga spridningsvägar. Kantzoneringår som en del i denna strategi, men det krävs även attstörre kärnområden bevaras för fri utveckling av skogen.Det är angeläget att utveckla strandskyddsbestämmelsernaatt också omfatta hänsyn till den biologiska mångfalden.De areella näringarnaDe flesta svenska hotade arter är knutna till jord- ochskogsbruket. En stor del av de hotade kärlväxterna finns ijordbrukslandskapen, medan hotade lavar och svamparåterfinns i skogen. Många av dessa senare krävergammelskog för sin överlevnad. Bevarandet av de areellanäringarna och valet av brukningsmetoder utgörförutsättningar för många av dessa arters överlevnad. Etttydligt och ökat sektorsansvar för dessa näringar behövs föratt garantera stora naturvärden för framtiden.Sektorsansvaret inom dessa näringar har under denborgerliga perioden gröpts ur bl.a. genom borttagandet avskogsvårdsavgiften, prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel samt genomförslaget att ta bort miljöavgiften på fosfor.Socialdemokraterna kommer att agera för ett ökatsektorsansvar för att garantera den biologiska mångfaldeninom de areella näringarna.JordbruketFör att fullfölja vår tidigare politik har vi föreslagitmiljöskatter på handelsgödsel samt en kraftfull miljöavgiftpå kadmium i fosforgödsel. Vi vill också behålla avgifternapå bekämpningsmedel i jordbruket. Detta utvecklas mer ivår jordbrukspolitiska motion.Avgifterna skall ses som en del i näringens sektorsansvarför naturvården. Genom att avgifterna återförs tilljordbruket i form av stöd till bevarandet avjordbrukslandskapets naturoch kulturvärden får de även enviss regionalpolitisk effekt. Medel förs över frånslättjordbruket i södra och till skogs- ochmellanbygderna där de största bevarandevärdena finns.NOLA-stödet och landskapsvårdsstödet infördes avsocialdemokraterna. Vi har successivt utvidgat dessastödformer och ser dem nu som permanenta inslag inaturvårdspolitiken. Dessa stödformer bör ses över i syfteatt få dem mer effektiva.För nästa budgetår föreslår socialdemokraternariksdagen att öka medlen till landskapsvård ochsammanlagt anslå till Naturvårdsverketför landskapsvårdsstöd.SkogsbruketSkogsbruket har ansvar för miljön och den biologiskamångfalden enligt de allmänna hänsynsreglerna iSkogsvårdslagen. Socialdemokraterna anser dock att ävenskogsnäringen skall ta ett ekonomiskt sektorsansvar förnaturvården enligt principen om användarensbetalningsansvar (UPP).I motionen om biologisk mångfald föreslog vi enutredning för att utforma en solidarisk och rättvis natur- ochskogsbruksavgift. Det kravet står fast. Vi ser också ett stortbehov av att öka de ekonomiska resurserna förintrångsersättning och inköp av naturreservat. I förra åretsmotion om biologisk mångfald (1993/94:Jo8) utvecklar vitankarna om en naturvårdsavgift för skogsnäringen för attsolidariskt finansiera biotopskydd, markreservat,överhållning av skog etc. Vi föreslog en utredning för att tafram förslag till hur en sådan avgift skall tas ut så attmarkägare med små arealer inte drabbas onödigt hårt. Detär nödvändigt att finna former för ett rättvist, uttag avsådana avgifter.Förslaget innebär inte att staten fråntar sig ansvaret förnaturvården. Samhället har också stora intressen i skogen iform av orörd mark för forskning samt för friluftslivet. Viföreslår att ökar anslaget för inköp av mark tilldrygt . i motionen har viföreslagit att anvisar tillskötsel av nationalparker och naturreservat utöverregeringens budgetförslag.Förvaltning av statens naturmarkerVi motsätter oss bestämt regeringensprivatiseringsplaner av AB Domän. Även naturvårdsskälväger för oss tungt i denna bedömning.Socialdemokratin ser med oro på hanteringen av demarkområden som i samband med bolagiseringen överförestill . I propositionen om bolagisering avDomänverket stod tydligt att befintliga och blivandenaturreservat skulle överföras till Naturvårdsfonden.Hittills är det bara de befintliga naturreservaten somöverförts. De blivande naturreservaten och de marker somligger på den oskyddade listan förvaltas avFastighetsverket. Den framtida förvaltningen av markernabör bli föremål för en utredning.Därtill kommer en rad fallrättigheter som staten köpt inför att skydda älvar eller älvsträckor. Fallrättigheterna finnstills vidare hos . Det är nödvändigt attskyddet av naturvårdsmark och fallrättigheter för skyddadeälvsträckor klargörs annars kan stora summornaturvårdsmedel gå till spillo. Bara Sölvbackaströmmarnakostade att köpa in. Det får inte bli såatt dessa älvsträckor går över i privat ägo.Fiske och turismÄven fiskerinäringen måste ta ett ökat sektorsansvar ochvi ser positivt på möjligheten att införamiljökonsekvensbeskrivningar även för denna näring.Risken för överuttag av fisk utgör stora problem. Ävenfiskodlingar innebär risker för utslagning av arter ochutarmning av den genetiska variationen. Det är angelägetatt öka miljöhänsynen och krav på rening av fiskodlingar.Fisk- och skaldjursodlingar kommer att bli alltviktigare för produktion av föda. Särskilt gäller det ifattigare länder. Det gör det än mer angeläget att lösamiljöproblemen.Större uppmärksamhet måste ägnas laxdöden (M 74)och de höga halterna miljögifter i Östersjöfisk. Här ärregeringens hållning passiv. Trots hälsoriskerna och den alltlägre kläckningsfrekvensen av laxrom nonchalerarregeringen problemet.Vad gäller M 74 är det angeläget att de kunskaper somfinns om lax och laxproduktion under de senastedecennierna sammanställs och korreleras till eventuellamiljöstörningar eller klimatvariationer. börforskningen ges ökade resurser. Vi kan emellertid inte väntapå åtgärder tills vi exakt fastställt orsakerna. Då kan detvara för sent.En genetisk utarmning hotar den naturproducerandelaxstammen och såväl yrkes- som fritidsfisket kan skadasallvarligt om den nuvarande utvecklingen tillåts fortskrida.En bedömning måste därför göras av vilka politiskaåtgärder som är befogade. Annars kan vi i en snar framtidtvingas införa stopp för laxfiske i Östersjön.Både i Östersjö- och Nordsjösamarbetet bör Sverigearbeta för att förebygga katastrofer till följd av överfiskningeller annat felaktigt utnyttjande av havets resurser. Det ärockså angeläget att kartlägga dumpade gifter, gammaltkrigsmateriel etc. som kan komma att förorenahavsmiljön. Diskussioner måste påbörjas om vilka åtgärdersom är nödvändiga att vidta och hur de skall bekostas.Även den ökade turismen kan innebära ett växande hotmot den biologiska mångfalden både på land och i vatten.Framför allt är det den kommersiella massturismen i formav båtsporter, kanoting, fjällvandring etc. som kan slita hårtpå känsliga områden och störa skygga djurarter. Turismenfinns med som en viktig del i EG:s femtemiljöhandlingsprogram. Ett sektorsansvar för miljön, ävenför företag i turistbranschen, bör utformas. Ett sådantuppdrag bör läggas på Naturvårdsverket.Handel med hotade arterHandel med hotade arter regleras internationellt bl.a.via . har inte levt upptill konventionen. Lagstiftningen på detta område måstedärför skärpas. anser bl.a.Världsnaturfonden och attSverige är ett transitland för hotade arter. Under senare århar det gällt export av papegojor till . Det äroroväckande.Nu måste regeringen skyndsamt se till att lagstiftningenskärps. måste ta sitt internationella ansvar i dennafråga, särskilt som handel med hotade arter är starktkopplad till bevarandet av den biologiska mångfalden. Vimåste åtminstone ha ambitionen att nå upp till EG:sskyddsnivå. bör uppmana regeringen attåterkomma med förslag till heltäckande lag om hotadearter, där såväl handel som innehav av hotade arterbetraktas som straffbart.Trafiken och miljönDen socialdemokratiska regeringen beslutade omkatalysatorer på bilar och införde miljöklassning avbensindrivna fordon. I förra årets motion krävde vi enavveckling av den blyade bensinen. Det kravet stårfortfarande fast.Vi arbetar aktivt för en omställning av trafiksystemet imer miljövänlig riktning och har för avsikt att successivt låtade olika trafikslagen bära sina egna samhällsekonomiskakostnader. Det är angeläget att utvecklingen mot renare ochmer bränslesnåla bilar drivs på, liksom introduktionen avalternativa bränslen. Dock måste alltidmiljökonsekvensanalyser göras då alternativenintroduceras på marknaden. Sådana analyser borde görasnär det gäller både rapsolja och etanol.Enligt är den ökade trafikvolymenorsak till att kväveoxidmålen inte kommer att uppnås. Detvisar att den borgerliga regeringen inte klarat att införa deåtgärder som hade behövts.I årets budgetproposition bilaga 7() finns enprogramförklaring om framtidens trafiksystem.Socialdemokraterna ansluter sig till den, men efterlyser merkonkret handlande för att uppnå de trafikpolitiskamålsättningarna. I programförklaringen saknas märkligtnog analys av vad respektive ett eventuellt EU-medlemskap innebär för trafiksektorn.De undersökningar som gjorts visar att både EES och ettEU-medlemskap innebär trafikökningar och därmed ökadeföroreningsutsläpp, om inte kraftfulla motåtgärder sätts in.Regeringen bör därför utarbeta en strategi för att förebyggadessa negativa konsekvenser. En sådan strategi bör bl.a.innehålla förslag till ökat engagemang för att förmå EU attanta ett direktiv om koldixidskatt. En plan för hurgodstransporterna skall läggas om till förmån för störreandel järnväg och sjöfart behövs också. Därtill krävs attSverige driver på utsläppskraven på fordon så att de skärpsbåde i och i EU. bör också vara pådrivandeför att få igång tillverkningen av ''rena'' fordon somexempelvis elbilar. Intressant vore att pröva Kaliforniensrecept att kräva en viss andel fordon med noll-utsläpp frånvarje biltillverkare.Angelägna miljökravI vår trafikpolitiska motion redovisar vi våra miljömåloch krav på konkreta åtgärder. Det gäller bl.a:att enutredning tillsätts för att ta fram ett system förmiljöklassning av små motorer till exempelvis båtar ochgräsklippare. Med differentierade försäljningsskatter är detliksom för bilar möjligt att styra mot mer miljövänligamotorer.att regeringen genom frivilliga avtal förmårförsäkringsbolagen att rabattera försäkringsavgiften förfritidsbåtar och snöskotrar med miljövänliga ochlågbullrande motorer.att ett system för miljöklassning avarbetsfordon arbetas fram, samt att avgaskrav för dessainförs.att avgaskraven för äldre fordon skärps.att lågbränsleförbrukning och låga koldioxidutsläpp införs som endel i nuvarande miljöklassning av fordon,att starta ettutvecklingsprojekt i samarbete mellan staten ochbilindustrin för att utveckla energisnåla och krocksäkrasvenska bilar,att de ekonomiska styrmedlen inomtrafikområdet ses över för att uppnå ett miljöanpassattrafiksystem.Omställning av energisystemetDen stora uppgiften det kommande decenniet är attställa om energisystemet och stimulera till fortsattminskning av fossila bränslen och klara koldioxidmålet.Effektivare energianvändning och ökad investering iförnyelsebar energi är då nödvändigt.Principerna för detta slogs fast bredaparlamentariska energiuppgörelse som ävenmoderaterna anslutit sig till. Enligt denna uppgörelse ärenergipolitikens mål att tryggatillgången på el och annan energi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med omvärlden. Härigenom främjas engod ekonomisk och social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall vidare utgå från vad naturen ochmiljön kan bära och kärnkraften skall vara avvecklad till år2010.Regeringen har inte klarat att ta de initiativ som behövsför att följa upp trepartiuppgörelsen. Socialdemokraternatog fram ett förslag till koldioxidskatt och därmed ökadlönsamhet för biobränslen. Flera kommunalafjärrvärmeanläggningar har övergått från kol eller olja tillbiobränsle. I skogslänen och i sker nu ensatsning på vedbränsle. Den utvecklingen bör stimuleras.I 1991 års energiuppgörelse låg en kraftig satsning påteknikutveckling och stimulans för introduktion avförnybara energikällor främst bioenergi, vindkraft ochsolvärme. beslutade också om ett program föreffektivare elanvändning. I stället för att bygga vidare pådenna satsning har den borgerliga regeringen sänktenergiskatterna för hela industrisektorn, vilket missgynnarbåde effektivisering och övergång till förnybaraenergikällor.Socialdemokraterna har tidigare fört fram krav på höjdenergiskatt för den icke-energiintensiva industrin samt kravpå prövning av energianvändning för den energiintensivaindustrin vid tillståndsgivning enligt miljöskyddslagen.Dessa förslag har majoriteten i röstat emot.Våren 1993 aviserade regeringen ett förslag tillkoldioxidskatt på elproduktion, vilket också skulle gynnabiobränslen. Men regeringspartierna har inte lyckatskomma överens och något förslag har ännu intepresenterats för . Vi kan konstatera att denborgerliga regeringen nästan helt saknar energipolitik.Socialdemokraterna och kärnkraftenMålet är att avveckla kärnkraften enligt detmandat svenska folket gav i folkomröstningen . 1991års trepartiöverenskommelse kring energipolitiken la engrund till den framtida energipolitiken. Därefter harregeringen förhållit sig passiv. Vi föreslår nu att enberedning tillsätts med uppgift att lägga fram ett förslag tillhur trepartiuppgörelse skall fullföljas. Iberedningens arbete skall ingå en analys av deenergipolitiska konsekvenserna av en avreglering avelmarknaden samt ett program med tidsangivelser föromställningen av energisystemet.EnerginormerSocialdemokraterna vill stimulera till en effektivareelanvändning, bl.a. har vi föreslagit att energianvändningoch koldioxidutsläpp skall prövas vid all tillståndsgivningenligt miljöskyddslagen. Vi vill också införa normer förelåtgång i eldrivna apparater. Det finns en stor potential föreffektiviseringar inom hushållssektorn. Vår målsättning äratt minska elanvändningen inom denna sektor med mellan10 och till år 2000.I första hand föreslår vi frivilliga energinormer förmaximal elförbrukning för frys/kyl, varmvattenberedare,ugnar, tvätt- och diskmaskiner samt hemelektronik. Omfrivillighet inte ger avsedd effekt bör lagstiftning övervägas.Sverige bör också aktivt verka för att energinormer införs iEU. kommer detta att bli mycket lönsamt förkonsumenterna som det kanöka sysselsättningen.Krav på mindre energianläggningarMiljöutsläppen från uppvärmningssektorn har sänktskraftigt i takt med utbyggnaden av fjärrvärme och högamiljökrav på större energianläggningar. Därmed harluftkvaliteten i många tätorter kraftigt förbättrats. Det är nuäven dags att ställa miljökrav på de mindreenergianläggningarna. I förra årets motionuppmärksammade socialdemokraterna de storakolväteutsläppen från vedpannor. Det ledde till attNaturvårdsverket och utredde frågan.Naturvårdsverket har föreslagit en särskild lag omsmåskalig eldning med fasta bränslen. Därmed öppnasdörren för höga miljökrav. Även ändringar ihälsoskyddsförordningen föreslås för att ge kommunernarätt att ställa höga miljökrav på vedeldning.Kommunerna måste aktivt medverka till attvedeldningens kolväten halveras den närmastefemårsperioden. Det viktigaste kravet är installation avtillräckligt stora ackumulatorer för att en effektivförbränning skall kunna ske. Ett sådant krav i samtligakommuner skulle ge omkring 10 000 årsarbetstillfällenunder perioden. Det är också angeläget attbyggnadstillstånd krävs för installation av braskaminer ochvedpannor. Då kan kommunerna ställa relevanta miljökrav.Naturvårdsverket och bör ges i uppdrag att underdet kommande året driva en informationskampanj för attöka medvetenheten om vedeldningens hälsorisker samtinformera kommunerna om vilka krav som bör ställas.Avfall och kretsloppRiksdagen har godkänt regeringens förslag omproducentansvar. Men när lagändringen nu skallgenomföras visar sig problemen; vem är egentligenproducent och har det ekonomiska ansvaret, vad händer viden konkurs, vilket insamlingsansvar har kommunerna.Därtill kommer den märkliga ordningen att först geglasförpackningar och wellpapp producentansvar samtidigtsom andra förpackningar inte avkrävs samma ekonomiskaansvar. Det kan leda till snedvriden konkurrens.Socialdemokraterna bejakar kretsloppstanken inkl.producentansvaret. Det ligger helt i linje med våraomställningsplaner och vårt beslut att allt avfall skallkällsorteras .