mot · GH02Jo683 · 1994-01-25 00:00:00 — Kväveoxider från kolkraftverk i InledningFör att de tidigare planekonomierna i skall hamöjlighet att genomföra nödvändiga förändrigar för att nåen positiv och hållbar utveckling kommer det att krävasmassivt stöd och bistånd från världens rika länder.Vi välkomnar därför de insatser som regeringen nugenomför. Den miljardsatsning på samarbetet medÖsteuropa som genomfördes under det förra budgetåretföljs upp i årets budgetproposition med ytterligare enmiljard. Regeringen har också uttalat att motsvarandesumma ska anslås även under nästkommande år.Insatser i form av teknik- och kunskapsöverföring,utbildning och information är helt avgörande om dengigantiska miljöskövlingen skall kunna upphöra och demest akuta problemen skall kunna åtgärdas.På grund av de avsevärda miljöskadorna som är enrealitet måste stora insatser inriktas på att korrigera ochreparera redan uppkomna skador. Tillämpningen avekologiska regler måste ske på alla områden. Det finnsalltför många exempel på biståndsinsatser som tyvärr lett tillhelt felaktiga lösningar ur miljösynpunkt. Detta får inte skei samarbetet med länderna i Central- och Östeuropa.Kunskaperna för att detta skall undvikas finns men detgäller att lyssna och ta intryck i tid.De nödvändiga svenska insatserna får inte leda till att vimedverkar till att bygga fast de östeuropeiska länderna ilösningar som inte är miljöanpassade. För att det vid allainsatser i samarbetet med länderna i Central- ochÖsteuropa skall tas miljöhänsyn krävs att samordningen avsamarbetsinsatserna ökar. Miljökonsekvensbeskrivningarbör göras i samband med alla större samarbetsprojekt.Energiförsörjningen i de baltiska staterna är fortsattkritisk. Energihushållningen är mycket dålig. I denkommunistiska planekonomin var energipriserna extremtlåga och incitament för att spara energi saknades. Vi villsärskilt betona att svenska biståndsmedel bör användas föratt effektivisera energihanteringen och förbättravärmeförsörjningen. Stora insatser kan göras med relativtsmå investeringar.Huvuddelen av östländernas energiförsörjning byggerpå olja, gas och kärnkraft. Koleldade kraftverk svarar fören mindre del av energibehoven, men står för en stor del avmiljöförstöringen.Åtgärder för reduktion av utsläpp av kväveoxider (NOx)från kolkraftverk i PolenSom ett led i det svenska arbetet för att förbättra miljönrunt föreslår vi i denna motion en svensk insats iPolen om som en del i en total investering om130 miljoner kr. Investeringen utgörs av svensk know-howoch polsk hårdvara. Detta föreslås ske inom ramen för de500 miljoner kr som beslutat om för bl amiljöförbättrande åtgärder i och Östeuropa.Målet med insatsen är att sänka emissionerna av NOxfrån koleldade kraftverk i med per år.Detta motsvarar det totala svenska utsläppet av NOx frånavgiftsbelagda pannor.Om den förväntade sänkningen kan uppnås, och denskulle värderas utifrån den svenska NOx-avgiften, är denvärd . Investeringen för attuppnå en reducering enligt förslaget är mycket låg. Jämförtmed sänkningar av NOx-utsläpp i svenska kolkraftverk ärkostnaden en tiondel.Förslag till program för två demoanläggningar ochombyggnad av 26 koleldade kraftverk i PolenProgrammet inriktar sig på medelstora pannor förproduktion av ånga och hetvatten för fjärrvärme, kraft ochprocessånga. I dessa pannor eldas kolpulver genom s ktangentialeldning. I finns totalt 280 sådana pannor i13 olika utföranden. Uteffekten varierar mellan 80 och 310MW. Den sammanlagda effekten är ca 45 000 MW, attjämföras med ca 30 000 MW.Emissionerna från de polska pannorna är normalt 300NOx/MJ. Detta kan jämföras med riksgenomsnittetför svenska pannor över 10 MW som 1992 var 95 mgNOx/MJ.Den teknik som avses användas i åtgärdsprogrammetgår under namnet SETNO. Tekniken har utarbetats av ettsvenskt företag (S.E.P. AB).I lanseras denna teknik av EKOSET som är ett jointventure bestående av tre polska intressenter och S.E.P.Bolaget är ett resultat av den polska viljan att etableralångsiktiga samarbeten.Tekniken bygger på att NOx-bildningen minimerasgenom noggrann styrning av bränsle- och lufttillförseln tillpannans förbränningszon -- s k stegad förbränning.Praktiskt sker detta genom en ombyggnad av pannansluftkanaler och luftdysor. Ingreppen sker på ett sådant sättatt ingreppen i befintlig utrustning begränsas varvidkostnaderna kan hållas nere.De vidtagna åtgärderna står inte i motsättning tillytterligare reningsåtgärder genom t ex katalysatorreningeller svavelrening. Samma teknik har med framgångtillämpats vid utanför ochIgelstaverket vid Söderenergi i . Resultatet visarNOx-emissioner väl NOx/MJ.Efter polska önskemål har även en panna i Polenkonverterats på motsvarande sätt. Ingenjörsarbetet ochplanerad utbildning och trimning utfördes av S.E.P. medstöd av BITS. Kraftverksägaren svarade förhårdvaruarbetet.Föreslaget åtgärdsprogram omfattar följande tvåmoment:Demonstration av tekniken i två anläggningar, en 105MW kraftvärmeångpanna och en 275--310 MW ångpannaDessa båda anläggningar avses utrustas medprocesskontroll och en mycket komplett instrumenteringför att visa teknikens potential fullt ut.Ombyggnad av 26 ång- och hetvattenpannor av 13 olikautföranden och storlekarVid ombyggnaden sänks den genomsnittliga emissionenfrån 320 till max NOx/MJ. Detta innebär attkväveoxidemissionerna totalt sett minskar med ca 13 400NOx vid produktion av ca 18 TWh.Totalkostnaden för ombyggnad av 28 pannor, varav tvådemoprojekt, är ca . Av detta föreslås 30miljoner kr utgöra svenskt bistånd i form avdemonstrationsprojekt, mjukvara och know-how. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk insats med 30 miljonerkronor, inom ramen för de somriksdagen beslutat om för bl a miljöförbättrande åtgärder iBaltikum och , i för reduktion avkväveoxidutsläpp från koleldade kraftverk.