ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02So406 · 1994-01-25 00:00:00 — Varningstexter och åldersgränser för tobaksprodukter presenterade ett förslag tillnya varningstexter på tobaksprodukter som skulle haplacerat främst i världen när det gällervarningstexternas storlek på cigarettpaketen (tre gångerstörre än tidigare), samt texter med tobaksrelateradesjukdomsbeskrivningar på cigarettlimpor (saknasdessa varningstexter).För att höja uppmärksamheten är texterna illustrerademed symboler som dödskallar, kors, i rökandemammas mage, passivt rökande barn m.m. Sammanlagtfinns 24 varianter av varningstexterna.På grund av fyra tobaksbolags (varav tre ärinternationella) kraftiga reaktion samt överklagande, harinte de nya varningstexterna trätt i kraft. Det är av störstavikt att de nya större texterna nu införs, då vi vid ettingående i EG har mycket lättare att få behålla devarningstexter vi brukade redan före ingåendet.Tobakens skadeverkningar är så kostsamma både förden enskilde och för samhället att en större del avkostnaden för information om skadeverkningarna bör bärasdirekt av tobaksprodukterna. per cigarettpaket/snusförpackning/piptobaksförpackning kunde exempelvis gåtill riktad information till skolungdomar, den ålder i livet dådet är lättast och viktigast att ändra attityder till att slutaröka eller, helst, aldrig börja.Självklart bör skolan i ANT-undervisningen verka för attskolungdom över huvudtaget inte börjar att röka. För demsom ändå börjar röka är det av stor vikt att skjuta upprökdebuten . Ett normbildande ochrelativt lättadministrerat sätt är att förbjuda försäljning avtobaksprodukter till ungdom . Det voreinte svårare att efterleva än nuvarande åldersgränser förinköp av folköl. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av Socialstyrelsensnya, större varningstexter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avgift på varje cigarettpaketför information om tobakens skadeverkningar, medskolungdom som målgrupp,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en åldersgräns för inköpav tobaksprodukter.
mot · GH02So408 · 1994-01-25 00:00:00 — Fri etableringsrätt för legitimerade sjuksköterskor Höstriksdagen har fattat beslut om en lag vad gällerprivatpraktiserande läkares respektive sjukgymnasters rätttill ersättning från ett av landstingen finansierat ochadministrerat offentligt ersättningssystem för hälso- ochsjukvård i de fall vårdavtal inte träffats med landstingen.Det innebär att dessa två vårdgivare som påbörjarverksamhet får lätt att erhålla ersättning från landstingetenligt de föreslagna lagarna och vissa av regeringenutfärdade taxebestämmelser under förutsättning att vissakrav på kompetens och verksamhet är uppfyllda.Ersättning till legitimerad sjukgymnast lämnas efterminst tjänstgöring i offentligt finansierad vård, varavminst i sluten vård eller annan därmedjämförbar verksamhet.Legitimerade sjuksköterskor står helt utanför dessaregler. Eftersom sjuksköterskans roll har förändrats ochgenom den kompetensutveckling som skett och sker, voredet rimligt att även legitimerade sjuksköterskor kan erhållafri etableringsrätt och ersättas på motsvarande sätt somläkare och sjukgymnaster vad gäller ersättningsregler förarvoden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etableringsfrihet för legitimeradesjuksköterskor.
mot · GH02So409 · 1994-01-25 00:00:00 — Det har blivit allt vanligare att företag lägger ned sinföretagshälsovård. Att så är fallet har vid olika tillfällenpåtalats i massmedia.Enligt tillgängliga uppgifter minskade sitt medlemstal med 585 tillmaj 1993. Många tjänster för sjuksköterskor,skyddsingenjörer och sjukgymnaster har också försvunnitinom företagshälsovården.Mycket tyder på att denna trend av nedlagdföretagshälsovård kommer att fortsätta.Ett i lagsammanhang tidigare försummat problem ärvilka regler som gäller och vad som händer medjournalarkiv när företagshälsovården läggs ned vid ettföretag.Vem som har äganderätten till de journaler, som häravses, kan i vissa fall vara en juridisk tvistefråga. En tvistmellan en läkare och ett läkarbolag har varit föremål förrättslig prövning. Första instans gav läkarbolaget rätten tilljournalerna. Tingsrättens ställningstagande överklagadesdock till högre instans.Om läkaren är anställd av t ex ett industriföretag tycksdock rättsläget vara klart. Företaget har äganderätten tilljournalerna om företagshälsovården läggs ned. Att detförhåller sig så har bekräftats av tjänstemän påSocialstyrelsen.Detta förhållande är, enligt vår mening, djuptotillfredsställande. Företaget, i detta fall, omfattas inte avsekretesslagen och har inte tystnadsplikt. Därtill kommeratt det finns uppenbara risker för missbruk vid t.ex. enkonkurs när alla varslas om avsked och en del av personalenskall anställas efter en rekonstruktion. Risken för attjournalerna kommer på drift kan man heller inte bortseifrån.I det fall som beskrivits i motionen tycks inte företagetbegå något lagbrott om det lägger beslag på journalarkivet.Det finns därför anledning att på denna punktkomplettera nuvarande lagstiftning. Ett rimligtförfaringssätt vid en nedläggning av en företagshälsovårdvid ett företag vore därför att skyldighet förelåg attöverlämna journalerna till för vidarehandläggning. Om en företagsläkare avskedas eller avannat skäl lämnar sin tjänst bör regeln kunna vara att denläkare som övertar vården också övertar ansvaret förjournalerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av gällande regler närdet gäller journalarkiv i samband med nedläggning avföretagshälsovård.
mot · GH02So412 · 1994-01-25 00:00:00 — Förvaring av befruktade ägg Enligt lagen om åtgärder i forsknings- ellerbehandlingssyfte med befruktade ägg från människan (SFS1991:115) § 3 får ett befruktat ägg förvaras i fryst tillstånd ilängst . Enligt lagens § 5 får dock omsynnerliga skäl föreligger medge förlängd förvaringstid.Problemet är att med ''synnerliga skäl'' inte menasföräldrars önskan att få ett syskon till ett barn som föttsgenom att ett befruktat ägg förts in i kvinnans kropp. Föratt en förlängning skall vara möjlig i ett sådant fall krävsmedicinska skäl, t.ex. att hormonstimuleringen varitsärskilt komplicerad och att en ny stimulering skulleinnebära avsevärda risker för kvinnan eller ej vara möjligatt genomföra.Nuvarande ordning med en begränsning på endast ett årär otillfredsställande. Ett par som efter in vitro-befruktninglyckats få ett barn och som likt de flesta andra föräldrarönskar få ännu ett -- ett syskon -- borde ha möjlighet attanvända de frysta ägg som man har kvar.Nuvarande lagstiftningsregler innebär att paret i så fallmåste gå in i en ny graviditet redan någon månad efternedkomsten med första barnet. Att så nära efter enförlossning och pressas till att pånytt bli gravid för att få möjlighet att använda sina frysta äggär inte humant.Alternativet att kvinnan tvingas att gå igenom en nyansträngande och kostsam behandling för att ta fram ägg förbefruktning kan inte heller vara försvarligt.För föräldrar som inte behöver hjälp med artificiellbefruktning är det naturligt att man väntar innanman skaffar sig ytterligare ett barn. Denna möjlighet bordeockså ges föräldrar som behöver hjälp.Bakgrunden till beslut om begränsning på ettår tillkom när erfarenheten av denna teknikför befruktning var mycket begränsad och risken för detbefruktade ägget okänd. vet man att en förlängning avfrystiden inte på något sätt innebär en riskökning. I Norgehar man tagit konsekvensen av denna vetenskapligaerfarenhet och föreslår att en förlängning skall ske från etttill . Om man även i förlängde tiden från etttill skulle det innebära att ett par fick möjlighet attutnyttja det befruktade ägget för att få syskon utan atttvingas utsätta sig för en ny kostnadskrävandebehandlingsomgång. Dagens ettårsgräns ter sig i skenet avdagens medicinska kunskap helt oförståelig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i 3 § lagen (1991:115)om åtgärder i forsknings- och behandlingssyfte medbefruktade ägg från människa vad avser tid för förvaring avbefruktat ägg i fryst tillstånd från nuvarande till tre åri enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02So414 · 1994-01-25 00:00:00 — Många barn far illa i . Från PBU/BUP-mottagningar rapporteras ett kraftigt ökande antal barn ochfamiljer som behöver hjälp. På vissa håll rapporteras upptill 50-procentiga ökningar av antal nyanmälda under 1993.Samtidigt aviseras nedskärningar av resurserna p.g.a.landstingens och kommunernas dåliga ekonomi. Krafttagkrävs för att samordna resurserna för ett effektivtutnyttjande av de resurser som finns.Psykiatriutredningen gjorde en översyn över hur deekonomiska och personella resurserna på bästa sätt skagagna de psykiskt störda vuxna i vårt samhälle. Sedermerafick utredningen tilläggsuppdraget att se över insatserna förpsykiskt störda barn och ungdomar. Socialstyrelsenutarbetade på uppdrag av psykiatriutredningen en samladproblembeskrivning som grundade sig på en genomgång avbefintligt material av såväl socialt, psykologiskt ochmedicinskt slag avseende psykiskt störda barn ochungdomar (Barn och ungdomar med behov av särskilt stöd.Underlag till , ,arbetsmaterial 1991).Psykiatriutredningen avslutade sitt arbete utan attuppdraget avseende de psykiskt störda barnen var slutfört.Vi menar att detta arbete ska återupptas ochgenomföras under samma betingelser som när det gälldepsykiskt störda vuxna, dvs. via en utredning med såvälparlamentariker, sakkunniga och experter som har kunskapoch erfarenhet från barnområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredningenligt vad i motionen anförts om behovet av enpsykiatriutredning som gäller barn och ungdomar.
mot · GH02So415 · 1994-01-25 00:00:00 — Förebyggande vård för diabetiker De förebyggande åtgärderna vid kroniska sjukdomaroch funktionshinder för att förhindra allvarligaförsämringar är mycket viktiga. För den enskilde är deviktiga för livskvaliteten som det för samhället ären lönsam affär.Statens beredning för utvärdering av medicinskmetodik, SBU, har i en studie kunnat påvisa möjligasamhällsekonomiska vinster vid screening avnäthinneskador hos diabetiker. Den totalasamhällsekonomiska vinsten hos samtligainsulinbehandlade diabetiker typ 1 beräknades i studienvara 16,2 gånger den gjorda investeringen i form avscreening och behandling. Vinsten hos insulinbehandladediabetiker typ 2 var lägre, men ändå 5,8 gångerinvesteringskostnaden.Man kan också påvisa samhällsekonomiska vinster närdet gäller att förebygga svårläkta sår och gangrän hosdiabetiker. Enligt fotvårdsutredningamputerades mer än 1 300 fötter och underben pådiabetiker i . Varje amputation för med sig storakostnader i form av sjukvård, rehabilitering, sjukskrivning,social hemhjälp m.m. Enbart det kirurgiska ingreppet,sjukhusvård före och efter operationen samtproteskostnaden uppskattas till ca peringrepp.Studier i både och Kisa visar att man med en braförebyggande fotvård för diabetiker kan sänka antaletamputationer med . Förutom desamhällsekonomiska vinsterna undviker förebyggandeinsatser stora mänskliga lidanden och bidrar till en högrelivskvalitet för de människor som berörs.Problemet med förebyggande vård är att kostnadenföreträdesvis drabbar sjukvårdshuvudmannen medan densamhällsekonomiska vinsten till största delen tillfallersocialförsäkringssystemet. Därför måste ekonomiska medelfrån socialförsäkringssystemet överföras tillsjukvårdshuvudmannen i syfte att förbättra denförebyggande vården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förebyggande vård fördiabetiker.
mot · GH02So416 · 1994-01-25 00:00:00 — Förvaring av befruktade ägg Enligt lagen SFS 1991:115 stadgas att ett befruktat äggfår förvaras i fryst tillstånd högst eller den längre tidsom bestämt ifall synnerliga skäl föreligger.Under tiden --12-31 inkom drygt 150dispensansökningar till av vilka så gott somsamtliga avslogs. --10-31 erhöllstyrelsen 120 dispensansökningar varav 41bifallits och 34 avslagits. Som framgår av dessa uppgifter harbifallsfrekvensen varit högre än under 1992.Detta anses bero på att de som ansökte omdispens ännu inte hade helt klart för sig vad de gällandebestämmelserna innebar. Efter att ha följt avslagspraxisenunder 1992, avstår man numera i regel från att ansöka omdispens i de fall där man anser det vara ''lönlöst att försöka''.Från gynekologhåll har framhållits att den tillåtnafrystiden är för kort och att den borde förlängas tillförslagsvis . Utomlands har man som regel en längstaförvaringstid för frysta ägg på tre år.Skälet till ettårsgränsen i är att det vidtidpunkten för förarbetena till den nu gällande lagen förelågen bristfällig dokumentation avseende normaliteten hosbarn födda efter frysning och upptining av invitrofertiliserade ägg. Tanken att frysta ägg skulle kunnaanvändas för att på ett enkelt och för kvinnan odramatisktsätt åstadkomma syskon efter tidigare lyckad invitrofertilisering ledande till förlossning, tedde sig dåmycket avlägsen. Detta berördes inte heller i någonutsträckning under förarbetena och remissförfarande tilllagen. Dåtidens hormonstimulering var inte så effektiv somdagens men därför inte heller lika påfrestande ochpotentiellt riskabel. Många av dagens par finner nybehandling mera fysiskt och psykiskt påfrestande änfrys/tiningsförfarandet.Idag vet man att det går bra att använda frystabefruktade ägg vid in vitrofertilisering. Vidare harresultaten av in vitrofertilisering stadigt förbättrats. Medan1991 vart femte par fick minst ett barn så var motsvarandesiffra 1992 en tredjedel.Mot bakgrund av ovanstående anser jag att lagen1988:711 om befruktning utanför kroppen och lagen1991:115 om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyftemed befruktade ägg från människa bör ändras så att dentillåtna frystiden förlängs till . Därmed skulle dekvinnor som genomgår in vitrofertilisering kunna slippa denpåfrestande hormonbehandling som annars blir aktuell omde vill föda ett syskon till tidigare barn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i lagbestämmelserna ombehandling med befruktade ägg m.m.
mot · GH02So419 · 1994-01-25 00:00:00 — Kvacksalveri inom psykologisk behandling förekommer en del behandlingar inompsykologisk/psykoterapeutisk verksamhet av icke-legitimerade yrkesutövare, vilka använder psykologiskabehandlingsmetoder eller tekniker trots att de inte harnågra eller mycket bristfälliga kunskaper inom området.I och bok ''Etik och Juridikför psykologer och psykoterapeuter'' (1989) redovisasskrämmande behandlingsmetoder.De klienter/kunder som söker olika typer av terapier harofta psykiska problem av lättare eller svårare slag. Det kanhandla om ångest och oro, om fobier och rädslor, om enkänsla av otillfredsställelse med livet, dåligtsjälvförtroende, försämrad verklighetsuppfattning etc. Harterapeuten dåliga kunskaper är risken för ökad psykiskskada hos klienten/kunden uppenbar.Våra regelsystem medger inga möjligheter tillingripande eller bestraffning eftersom terapeuten inte ärlegitimerad eller anställd i offentlig tjänst och således ejomfattas av tillsyn enligt lagen om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. (SFS 1980:11).Verksamheten faller i allmänhet inte in undertillämpningsområdet för den s.k. kvacksalverilagen (lag omförbud i vissa fall mot verksamhet på hälso- och sjukvårdensområde, SFS 1960:409) trots att den ofta kan medförabetydande skador för den enskilde. ''Kvacksalverilagen'' bör därför bli föremål för enöversyn i syfte att i väsentligt större utsträckning än i dagkunna tillämpas på kvacksalveri inom det psykologiskabehandlingsområdet. bör därvid gesmöjlighet att förbjuda den som fällts för hälsofarligtkvacksalveri inom det psykologiska behandlingsområdet atti fortsättningen utöva verksamhet inom området.Med anledning av att en utredning skall tillsättas vadgäller översynen av olika legitimationer, vore det önskvärtatt man i samma utredning gör en översyn över vilkabehandlingsmetoder som skall omfattas avkvacksalverilagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvacksalverilagen för olikayrkesgrupper.
mot · GH02So420 · 1994-01-25 00:00:00 — -- som avslutat sitt arbete -- gjordeen översyn av de psykiskt störda vuxnas situation i vårt landoch hur de ekonomiska och personella resurserna på bästasätt kan tillgodose deras behov. Utredningen är f.n. föremålför behandling i regeringskansliet.Socialstyrelsen utarbetade på uppdrag avpsykiatriutredningen en samlad problembeskrivning ävenrörande psykiskt störda barn och ungdomar, menutredningen hade inget direkt uppdrag avseende depsykiskt störda barnen och ungdomarna.Vi vet att många barn far illa. På många BUP-avdelningar rapporteras en kraftig ökning av antaletnyanmälningar. Inte minst med hänsyn till kommunernasoch landstingens ekonomiska situation är det viktigt attresurserna samordnas på ett effektivt sätt.Vi anser därför att psykiatriutredningen bör fortsätta sittarbete avseende de psykiskt störda barnens ochungdomarnas situation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillsätta enpsykiatriutredning avseende barn och ungdomar.
mot · GH02So421 · 1994-01-25 00:00:00 — Plötslig spädbarnsdöd (SIDS) Plötslig spädbarnsdöd (SIDS) uppgår f n till ca 120 fallper år i , i dör 7 000 barn i SIDS. IEuropa kan antalet vara ca 10 000 per år.För de drabbade anhöriga är plötslig spädbarnsdöd entragedi av stora mått. finns en föräldraföreningsom stöttar drabbade föräldrar, man ordnar med socialsamvaro, föreläsningar, opinionsbildning och informationm m. Föreningen synes stå för mycket lovvärda insatser påområdet, men verkar under knappa ekonomiskaomständigheter, den saknar t ex statsbidrag.Om orsakerna till SIDS råder olika meningar. Det kanockså bero på att plötslig spädbarnsdöd inte är ettprioriterat område på forskningssidan. Det finns ingenforskare i som arbetar heltid på området. I Norgedäremot har anslagit tillforskning inom ramen för ett samnordiskt projekt, vilketnaturligtvis stimulerar till ökad forskning om sjukdomen.Att plötslig spädbarnsdöd är att hänföra tillsjukdomsprocesser börjar också att få mer och mer stödinom forskningen. Således anser brittiska läkare/forskare/att säkra indikationer talar för att andningsvägarna hos barnsom dött innehöll mer bakterier än andningsvägarna hosfriska barn. Dessa bakterier kan orsaka potentiellt dödligatoxiner eller gifter.Om det är så att bakteriella toxiner orsakarspädbarnsdöd är det teoretiskt möjligt att framställa vaccinhäremot.I har en kampanj för att få föräldrarna att lägganyfödda på ryggen lett till en minskning av antalet fall iplötslig spädbarnsdöd. Förklaringen tros vara att när barnetligger på magen fylls luftvägarna snabbare med bakterier,och att en del av dessa bakterier kan bli dödliga omimmunsystemet ännu inte är fullt utvecklat.I ges nu information som är relaterad till SIDSvid barnmedicinska kliniker m fl institutioner, vilket ärpositivt.Sammanfattningsvis bedömer jag att sjukdomsfångetförtjänar en högre observans och att detta markeras genomökat stöd till forskningsbefrämjande insatser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad forskning kring sjukdomenplötslig spädbarnsdöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till SIDS/.
mot · GH02So422 · 1994-01-25 00:00:00 — Psykologers ansvar inom hälso- och sjukvården Vuxen- respektive barn- och ungdomspsykiatrin vilar påfrämst två vetenskaps- och kunskapsområden, detmedicinskt biologiska samt det psykologiska -- inklusivesocialpsykologin.När bestämmelserna om ledningsansvaret i hälso- ochsjukvården förändrades var avsikten bl.a. attgenom en ny lydelse av 14 § Hälso- och sjukvårdslagenskulle ledningsansvaret kunna samlas hos den som var bästlämpad att bära ansvaret för såväl behandlingsarbetet somadministration och utveckling av verksamheten.I samband med antagandet av den nya lagstiftningenuttalade socialutskottet bl.a. att det inom psykiatrin kanfinnas enheter som inte nödvändigtvis behöver ha en läkaresom ledningsansvarig för verksamheten. Utskottet uttaladevidare att andra personalkategorier, t.ex. sjuksköterskoroch psykologer, borde kunna komma i fråga förledningsansvaret.Som påpekats i motioner till tidigare riksmöten fannsredan inför förändringarna i HSL farhågor att resultatetskulle bli en ökad betoning av den medicinskt/biologiskakompetensen genom att enbart läkare gavs det samladeledningsansvaret. Dessa farhågor besannas nu när vi serutvecklingen inom psykiatrin efter . De relativtfå men fungerande självständiga ledarskap som utövades avt.ex. psykologer har övertagits av läkare. Konsekvensenför verksamheterna är ännu ej möjliga att överblicka. Klartär att plattformen för den psykologiska vetenskapenstillämpning inom psykiatrin -- med kortsiktiga ochlångsiktiga konsekvenser för verksamhetsinnehåll ochutveckling -- kraftigt försvagas. Socialutskottetsförhoppningar om en breddning av kompetensurvalet förett samlat ledningsansvar kan således för psykiatrins delredan nu anses ha kommit på skam.Riksdagens socialutskott har -- senasti betänkandet 1993/94:SoU4 -- uttalat att det är angelägetatt noga följa tillämpningen av bestämmelserna om detsamlade ledningsansvaret, att en utvärdering bör skesnarast samt att regeringen bör återkomma tillriksdagen i frågan.En utvärdering av chefsöverläkarfunktionen har inlettsav under sommaren 1993.Samtidigt kan konstateras att chefsöverläkare utsettssom samlat ledningsansvarig av sjukvårdshuvudmännen förså gott som all barn- och vuxenpsykiatrisk verksamhet ilandet. Denna utveckling innebär en risk för att den påpsykologisk vetenskap grundade behandlingen kommer tillkorta med åtföljande risk för såväl sämrebehandlingsresultat som för patientsäkerhet.En förändring i praktiken vad gäller ledningsfunktionenbl.a. inom psykiatrin förutsätter därför sannoliktförfattningsändring i HSL. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag till sådanaförfattningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av författningsändring iHSL vad gäller bl.a. ledningsansvaret inom barn- ochvuxenpsykiatrin.