mot · GH02Sf257 · 1994-01-25 00:00:00 — Samordning mellan sjukvård och sjukförsäkring Sjukvårdens del av de samlade resurserna har minskatunder senare år. På nationell nivå avspeglar sig dennautveckling i en minskande andel av BNP. harprestationerna inom sjukvården, mått som antal intagna,läkarbesök, behandlingar etc., ökat. Detta har blivit möjligttack vare en kraftig ökning av produktiviteten.Landvinningar på det medicinska området har inneburitkortare vårdtider. Ändrade organisationsformer ocharbetssätt samt ersättning för utförda prestationer harmedfört att köer och väntetider kapats. Detta harsammantaget inneburit möjligheter till rationalisering.Dagens system innebär att effektivitetsvinster inomsjukvården inte endast kommer sjukvården tillgodo.Kortare behandlingstider och kortare väntetider innebärinte automatiskt mindre kostnader för sjukvården.Däremot blir det mindre kostnader försocialförsäkringssystem, arbetsgivare etc. Den nya såkallade titthålskirurgin är ett exempel på detta förhållande.Kortare vårdtid och kortare sjukskrivning än tidigare, mensjälva ingreppet är dyrare jämfört med konventionellkirurgi.För sjukvårdens del blir således effekten att man kanbehandla fler -- men dyrbarare -- patienter på samma tid.Patienterna, däremot, är sjukskrivna och kansnabbare komma tillbaka till ett aktivt liv. De storaekonomiska vinsterna av denna effektivisering avsjukvården kommer således inte sjukvården tillgodo.Vi har -- inte minst från västsvenskt håll -- under lång tidoch i flera sammanhang påpekat dessa samband i syfte att fåen bättre samordning av de stora resurser som sammantagetfinns i sjukvårds- och sjukförsäkringssystemen. Effekternaav nuvarande ordning blir att alltför ofta är det endast detegna budgetperspektivet som gäller, inte individens ellersamhällets nytta. Det är till exempel inte givet attsjukvården gör sina prioriteringar utifrån målsättningen attkonvalescens och sjukskrivning skall bli så kort som möjligt.För att få ut så mycket som möjligt av budgeten kanlandstingen i stället tvingas till prioriteringar som innebärkortast möjliga liggtider på sjukhusen.Den socialdemokratiska regeringen påbörjade ett arbeteför att komma tillrätta med dessa problem genom att tilldelaförsäkringskassorna särskilda medel för förhandling medlandstingen för köp av rehabiliteringstjänster,ursprungligen av så kallade Dagmar-medel. Utvärderingar har visat att denna verksamhet hargivit mycket goda resultat med vinster både för individenoch för samhället.Vi noterar därför med tillfredsställelse attPrioriteringsutredningen i sitt delbetänkande ''Vårdenssvåra val'' tar upp frågan om samordning av resurserna.Utredningen pekar på de försök som inletts och säger att''En ytterligare samordning borde kunna förkortasjukskrivningstiderna och minska användningen avsjukbidrag och förtidspensioner som patienternaslivskvalitet ökar. Det är sannolikt att kostnaderna för t.ex.hemhjälp och institutionsvård därmed skulle minska. ''Utredningen pekar också, helt riktigt, på att en sådansamordning inte får leda till att vissa grupper missgynnas.Man nämner till exempel pensionärerna vilkasrehabilitering inte kan betalas av försäkringskassorna.Utredningen menar dock att detta går att lösa.Samarbetet mellan de västsvenskasjukvårdshuvudmännen har intensifierats under senare år.Från och med 1991 gäller till exempel en överenskommelseom gränslös sjukvård för 1,7 miljonerinvånare. Reformen har tagits emot mycket väl avbefolkningen. För sjukvårdshuvudmännen har reformeninneburit krav på ökad samverkan utöver nuvaranderådgivande form. Oavsett vad som sker som en följd avRegionberedningens förslag om regionförbund finns enambition i att på sjukvårdsområdet skapa enregional organisation med mer långtgående mandat än vadsom gäller för nuvarande . Frågor om denvästsvenska sjukvårdens finansiering och struktur hörnaturligen hemma i ett sådant fastare samarbete.Vår samlade slutsats är att det nu är dags att åter ta framförslagen om en samordning av resurserna inom sjukvårdenoch de medel som finns i sjukförsäkringssystemet. Medtanke på omfattningen av en sådan samordning och desynpunkter som bland annat Prioriteringsutredningenanfört kan en försöksverksamhet vara motiverad. Vi vill i såfall föreslå att som helhet får möjlighet att ingåi ett sådant försök. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av resurserna inomsjukvården och sjukförsäkringssystemet,2. att hos regeringen begär att fårutgöra försöksområde för en samordning av resursernainom sjukvården och sjukförsäkringssystemet.