mot · GH02K48 · 1994-03-24 00:00:00 — hmed anledning av förs. 1993/94:TK2 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av förslag om författningsändringar och riktlinjer för den statliga budgetprocessen I talmanskonferensens förslag 1993/94:TK2 tillriksdagen föreslås en övergång till en rambudgetmodell förriksdagens budgetarbete samt att budgetåret blirlika med kalenderår.Att kalenderåret också skall vara budgetår för staten ärpraktiskt, liksom förslaget att höstriksdagen då kommer attkoncentreras kring budgetfrågorna. Dock uppstårsvårigheter med detta om riksdagsvalen också i framtidenligger på hösten.Ett val som kan gälla huvuddragen i den ekonomiskapolitiken hinner vid ett ev. regeringsskifte knappast påverkaså mycket av denna politik valåret. Tiden blir mycket knappför en ny regering att gå igenom och revidera detbudgetarbete som den tidigare regeringen ochdepartementens tjänstemän redan inlett.Antingen leder en sådan ordning till att en ny majoritetunder efter valet inte får genomslag påpolitiken eller också innebär det att tjänstemannanivån fårett starkt ökat inflytande under valår. Ytterligare enkomplikation kan bli att budgeten inte är färdigbehandladinnan den skall träda i kraft.Dessa faktorer talar enligt vår mening entydigt för att enövergång till kalenderår som budgetår måste åtföljas av attvaldagen flyttas eller början av juni.För flyttningen av valdagen talar ännu en omständighet.Enligt regeringsformens 8 kap. 15 § skall 9 månader förflytamellan det att ett grundlagsärende första gången anmäls iriksdagen och valet. Enligt talmanskonferensens förslag1993/94:TK2 skall höstmånaderna ägnas mera renodlat åtbudgetprövning medan vårriksdagen skall användas åtkomplicerade lagstiftningsärenden. Detta betyder attgrundlagsärendena antingen inte får vederbörlig beredningoch uppmärksamhet i föreskriven tid före valet eller ocksåatt den undantagsmöjlighet från tidsmarginalen om niomånader före val, som RF erbjuder, upphöjs till att bli detnormala.Finansutskottet har redan en stark ställning i riksdagen.Rambeslutsmodellen kommer att stärka denna. Detta ärinte problem- eller invändningsfritt. Vår regeringsformgrundar sig på att -- i sin helhet -- är folketsfrämsta företrädare. Om makten i koncentrerastill ett enda utskott strider detta häremot. Detta problemmåste uppmärksammas vid en utvärdering avrambeslutsmodellen. Om politikens maktcentra än merkoncentreras inom partierna eller inom kanavståndet öka mellan de valda och väljarna och inverkamenligt på de politiska ansvarighetsförhållandena.Likväl finns skäl som talar för att rambeslutsmodellenbör prövas. En mera samlad budgetbehandling och en merakoncentrerad ekonomisk politisk behandling medförförhoppningsvis en fördjupad diskussion kring dessa frågoroch en ökad överskådlighet.Då den nya ordningen stärker finansutskottet på denövriga bekostnad är detta skäl till att alla partiersom är representerade i genom att nå överriksspärren om bör vara representerade med ordinarieledamot i finansutskottet. Detta betyder att finansutskottet,för att säkra en rimlig proportionalitet och ettmajoritetsförhållande som återspeglar valresultatet, börkunna växla i storlek beroende på antalet partier iriksdagen.Det är enligt vår mening viktigt att rollbetonas och värnas i utformningen av all politik och inteminst i den ekonomiska politiken. Det betyder att förslaginte skall kunna antas utan en seriös beredningsprocess iriksdagen.På senare år har den ekonomiska politiken allt merkommit att föras genom partiledaröverenskommelser heltvid sidan av . Det har lett till dåligt bereddaförslag som övriga riksdagsledamöter fått kännedom omgenom pressmeddelanden. På detta sätt har man bunditriksdagens behandling och åsidosatt roll. Såskulle också vara fallet om finansutskottet, utan yttrandefrån fackutskott, skulle kunna gå in på de olikafackutskottens områden.Även om situationer ibland kräver snabbhet måsteriksdagen på ett seriöst sätt kunna få bereda och behandlaalla frågor.Det föreliggande förslaget skulle medföra att utskottensvidare arbete, efter beslutet om ramar, blir mycket hårtbundet. Trots allt kan oförutsedda situationer inträffa somkan kräva extra insatser. Därför bör det finnas möjlighetertill sådana eller att inom den totala budgetramen fördela ommellan utskotten, om starka skäl finns för detta. Det får inteskapas så stela regler att står låst införsamhälleliga förändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 1 kap. 1 § riksdagsordningenges följande lydelse:1 § Ordinarie val till hålles sista söndagen imaj eller efter beslut av riksdagensenast 12 månader före valdagen. Om tid för extra val ärföreskrivet i 3 kap. 4 § och 6 kap. 3 § regeringsformen,2. att beslutar att varje i riksdagenrepresenterat parti, som i riket uppnått av väljarna,skall vara representerat i finansutskottet i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att beslutar att fackutskotten alltid skallyttra sig innan beslut fattas som berör deraskompetensområde.