ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K203 · 1994-01-25 00:00:00 — Begränsning av antalet riksdagsledamöter har genomfört en översyn ochförändringar av vallagen. Däri togs inte ställning till antaletriksdagsledamöter.Jämfört med andra länder har , i förhållande tillsin folkmängd, ovanligt stort antal parlamentsledamöter. ISverige väljs en riksdagsledamot per ca 18 000valberättigade.Trots den korta tid under vilken jag har haft förtroendetatt delta i arbete är det mitt intryck att dettaarbete skulle effektiviseras om antalet ledamöter minskadestill förslagsvis 251. En förutsättning för en sådan reform ärdock att problemen kring representationen av glesbygden iriksdagen kan lösas. Detta beaktades också i andra ländersom, liksom , har stora och viktigaglesbygdsområden vilka måste ha en adekvatrepresentation i parlamentet.Mot den bakgrunden föreslås att gerregeringen till känna att man önskar en utredning omönskvärt antal riksdagsledamöter, alternativt att berörtutskott uppmanar talmannen att tillsätta en sådanutredning.I utredningens uppgift bör bl.a. ingå:att görajämförelser främst beträffande antalet invånare perparlamentsledamot i ett antal representativa länder, blanddessa samtliga EES-länder,att utarbeta ett förslag tillvallag som, på samma sätt som redan skett i flera andraländer möjliggör att glesare bebodda delar av landet även ifortsättningen får nödvändig representation i riksdagentrots minskning av antalet ledamöter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning av antaletriksdagsledamöter.
mot · GH02K204 · 1994-01-25 00:00:00 — I samband med budgetpropositionen har redogörelselämnats för verksamheten inom de kommittéer som tillsatts.I denna tjocka lunta finns åtskilligt intressant ochtankeväckande att inhämta. Utöver de ganska självklarakommittéerna finns en mer eller mindre vildvuxen flora avspecialutredningar.Rent allmänt kan noteras att kostnaderna för dennaverksamhet har reducerats 1992/93 till cirka 180 miljonerkronor, jämfört med /88 då beloppet var 200 miljonerkronor. Även konsultkostnaderna har minskat. Menbantningen bör fortsätta!I kommittéerna sitter politiker, högre tjänstemän,sakkunniga, experter och sekreterare. I en del fall rör detsig om mångåriga verksamheter, medan andra är mertidsbegränsade eller knutna till vissa speciella projekt.Vad beträffar jämställdheten avslöjar den lämnadeberättelsen att männen är mästare på att försesig och sina bröder med trevliga uppdrag. Av 50ordförandeposter knutna till har 45lämnats till män. Inom Miljö- ochnaturresursdepartementet är fördelningen 1 kvinna och 23män. I finns 6 kvinnor och 35 män.Utrikesdepartementet har helhjärtat satsat på män.Hur skulle det vara att låta en enmansutredare gåigenom den långa kommittélistan? Eventuellt rensa bortmeningslösa uppdrag, reducera expertpanelerna och seöver tidsmarginalerna.Utse gärna en kvinna till uppdraget! Kvinnor brukar juihågkommas när det behöver städas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda utredandet.
mot · GH02K205 · 1994-01-25 00:00:00 — Översyn av gällande lagar Med den borgerliga regeringens tillträde haruppmärksamheten på och intresset för att inledaavregleringar inom olika samhällssektorer ökat i ejobetydlig omfattning.Inte bara i den meningen att stora och viktigafrihetsreformer inom vitala delar av samhällslivet hargenomdrivits, utan också så tillvida att onödigdetaljreglering och överspelad lagstiftning i vissutsträckning utrangerats. Förenklingar, där så kan ske utanallvarligare olägenheter, och avbyråkratisering är ett avregeringens riktmärken.I den mån regeringen inte redan har utarbetat en sådanborde en handlingsplan för en systematisk genomgång avlagar och förordningar tas fram med sikte på att föreslåriksdagen förenklingar -- där så kan ske -- eller slopande avinaktuell och/eller överflödig lagstiftning inom skildasamhällssektorer.Lagstiftningen är inom många områden luddig, snårig,svåröverskådlig och ett plottrigt lappverk. T.ex. inomskatte-, byggnads- och miljölagstiftningen. , entydiga,inte alltför detaljrika, någorlunda bestående lagar måstevara en vägledande princip. Visserligen svår att leva upp tilli ett modernt och komplicerat samhälle men för den skullinte desto mindre eftersträvansvärd.Endast en borgerlig regering torde med någonkonsekvens och framgång kunna driva en målmedvetenavregleringspolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsattaavregleringar,2. att hos regeringen begär att enhandlingsplan tas fram för avregleringar, om möjligtförenklingar av gällande lagstiftning samt gallring avföråldrade, överflödiga eller eljest uttjänta lagar.
mot · GH02K207 · 1994-01-25 00:00:00 — De Kungliga hov- och slottsstaterna I då statsförvaltningen i övrigt skall bantas ochutsätts för hårda besparingar är det rimligt att regeringenvisar återhållsamhet på anslagen till de kungliga hov- ochslottsstaterna. Vad gäller slotten och husgerådskammarenger statsbudgeten intryck av en viss återhållsamhet.Slotten tillhör vårt kulturarv och skall vårdas väl. Vadgäller Kungliga hovstaten sker en ökning med 5 408 000kronor varav redovisas som medel somflyttas från fjärde huvudtiteln som kostnaden för flygresor.Det är naturligtvis rimligt att statschefen då och dåflyger. Vi är alla medvetna om att statsmakterna behövergöra ansträngningar för att använda så miljövänligatransportmedel som möjligt t.ex. de bolag som drivertågtrafik. Dessa behöver också all marknadsföringshjälp dekan få. I alla delar av statsapparaten finns en förståelse fördetta.En ökning av på hovstaten torde varatillräckligt.Regeringen överväger att återkomma till meden ändring av anslagsstrukturen för hovstaten. I sambanddärmed bör en redogörelse lämnas hur hovstaten inklusiveapanaget används. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att anvisar mindre till anslagetA 1 Kungliga hovstaten för /95 än vadregeringen föreslagit,2. att hos regeringen begär en redogörelse avhur hovstaten inklusive apanaget används.
mot · GH02K208 · 1994-01-25 00:00:00 — Ansvarighet utgivarskap för publika databaser När tekniken utvecklas snabbt ligger lagstiftningen oftaefter. Detta gäller inte minst på medieområdet. Genomspridningen av persondatorer har uppstått s.k. publikadatabaser från vilka man kan hämta information ochkommunicera med datorinnehavare via telnätet. Detta ären utveckling med många positiva sidor.Samtidigt medför denna teknik problem. Dåansvarsförhållandet för vad som sprids över datanätet inteär klarlagt ges möjlighet att sprida allehanda meddelandenvars förekomst i andra medier skulle vara i strid mottryckfrihetsförordningen eller yttrandefriheten.Så t.ex. har förekommit att fascistiska grupper viadatanätet direkt har uppmanat till våldshandlingar riktademot vissa organisationers medlemmar och lokaler. Därförekommer tips om vapen, rasistiska vidrigheter,spridande av barnporrbilder och andra vämjeliga råhetersom i andra medier skulle vara åtalbara.Detta gör att ett ansvarsförhållande i stil med ansvarigutgivare också måste utvecklas för denna moderna typ avmedium. Antingen skall nätinnehavaren ha ett ansvar förvad som sprids på nätet eller också skall ett ansvar kunnaläggas på den som sprider ett lagstridigt meddelande.Vi föreslår därför att begär att regeringentillsätter en snabbutredning som skall ta fram ett förslag tilllösning av frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen utarbetar ett förslag tilllagstiftning om ansvarig utgivare för publika databaser.
mot · GH02K209 · 1994-01-25 00:00:00 — bör övergå till ett republikanskt statsskick.Vänsterpartiet har under ett flertal år i motioner hävdatdetta krav.Exempelvis i motionen 1984/85 utvecklades kravet pådetta med följande tre huvudskäl:1. Monarkin är odemokratiskDen är som statsskick en rest från det feodalaståndsamhället, där rang och ställning i samhället i hög gradavgjordes av familj och börd. Det är stötande att uppdragetsom rikets statschef går i arv. Det strider mot demokratiskaprinciper och mot principen om alla människors lika värde.Dessa principer är djupt förankrade hos det svenska folket.Därför bör de också genomsyra statsskicket.Den nuvarande regeringsformen blir inkonsekvent dåden i sin inledningsparagraf slår fast att all offentlig makt iSverige utgår från folket, men slår fast attkonungen är rikets statschef.2. Monarkin är en ideologisk maktfaktorDe finns som hävdar att monarkin genom de senasteförfattningsändringarna saknar maktpolitisk betydelse. Det borgerliga samhället eftersträvar på många sättatt förhindra att den känsla för jämlikhet, kamratskap ochsolidaritet som finns spontant hos en folkmajoritet kommeratt sätta sin prägel på hela samhällslivet, vilket skulle ledatill ändrade ekonomiska förhållanden, fördjupa demokratinoch förutsätta att överklassens makt bryts.Monarkin tjänar i propagandan som ett medel att spridaglans åt överheten, åt dess livshållning och åtföreställningen att somliga är förmer än andra. Ettavskaffande av monarkin innebär övergång till ett statsskicksom i sig eller till sin natur icke behöver utgöra en socialtkonserverande kraft.3. Statschefen bör vara väl förankrad i landets politiskalivStatschefens uppgifter är mycket grannlaga. Hon ellerhan utgör en av nationens viktigaste representanter. Somsådan bör vederbörande ha en djup kännedom om folketsliv, om folkorganisationerna och om landets politiskasystem och förhållanden. En skyddad uppväxt som germycket få möjligheter till kontakter med vanligt folksverkliga problem och omöjliggör reella påtagbaraerfarenheter av nationens sociala och politiska villkor kanbara ge teoretiska föreställningar om dessa.Det krävs en bred erfarenhet för att på ett effektivt,ändamålsenligt och reellt sätt kunna representera nationen.Därför bör statschefen utses bland personer med sådanerfarenhet och ett brett folkligt och politiskt förtroende.Den person som utses till talman för bör ha dessaegenskaper. Det ligger i vår parlamentariska tradition atttalmannen har ett gott anseende i alla politiska läger.Riksdagens talman bör därför vara rikets statschef. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att såsom vilande anta följandesom motionärernas förslag betecknade förslag till lag omändring i regeringsformen (se bilaga),2. att beslutar att såsom vilande antaförslaget -- i överensstämmelse med ovan föreslagenändring i regeringsformen 1 kap. 3 § -- attsuccessionsordningen skall upphöra att gälla vid utgångenav ,3. att hos regeringen begär förslag tillföljdändringar i lagtext i övrigt och till reglering av andraförhållanden som kan föranledas av beslut om övergång tillrepublik.
mot · GH02K211 · 1994-01-25 00:00:00 — Finsktalande som inhemsk minoritet befolkning består sedan urminnes tider av trespråkgrupper: den svenska, den finska och den samiska. Idenna motion kommer jag i huvudsak att beröra det finskaspråkets ställning. Nyare arkeologisk forskning har visat attTornedalen sedan nära 1 haft en till övervägande delfinsk befolkning. Tornedalingarna uppfattar sig som enursprunglig inhemsk minoritet och talar ett finskt språk(meän kieli= vårt språk) som skiljer sig från denstandardiserade finskan. Denna befolkningsgrupp består uppskattningsvis av 50 000 personer varav majoriteten,trots en omfattande utflyttning, fortfarande lever i svenskaTornedalen.Överenskommelsen om en gemensam nordiskarbetsmarknad innebar rättighet för nordiska medborgareatt fritt kunna ta arbete och bosätta sig i ett annat nordisktland. Detta medförde att många finska medborgare under50- flyttade till . Totalt uppskattar manatt ca 400 000 personer har finska som modersmål iSverige.De historiska banden mellan och ärbåde gamla och starka. Både och tornedalingar haralltsedan 1500-talet kämpat i arméer.Kommandospråket inom kompani var finska underhela stormaktstiden. I förhållande till befolkningens storlekoch skattekraft bidrog med betydligt flersoldater än landet i övrigt. Mer än som gemensamtrike borde ha givit finska språket en särställning i Sverigemen behandlas finskan som vilket invandrarspråk somhelst. Både (STR-T)och () anser att densvenska invandrarpolitiken och den svenska lagstiftningenhar jämställt den finskspråkiga gruppen med övrigainvandrare. Sammantaget kan sägas att företrädare förandra invandrargrupper framhåller språkfrågan som denabsolut viktigaste frågan för gruppen.Antalet finlandssvenskar (300 000) är mindre än antaletsverigefinländare inklusive tornedalingar (ca 400 000).Trots detta har det svenska språket en helt annan ställningi än vad det finska språket har i . I de finskagrundlagarna fastslås att finska och svenska är Finlandsnationalspråk. Lagar och förordningar, såsom regeringenspropositioner till samt svar,framställningar och övriga skrivelser avfattas på finska ochsvenska språken. Vid den finska förhandlingaranvändes finska eller svenska språken. Däremot anges intei grundlagar, vilket eller vilka som är landets språk.Inte heller anges vilka som är modersmålen för landetsinfödda befolkning. Svenska är underförstått Sverigesnationalspråk.I har man ett parlamentariskt organ, Folktinget,vid sidan av , för att bevaka frågor av intresse förden finlandsvenska befolkningen. Något motsvarandeorgan i för de finsktalande finns inte, däremot harsom bekant den samiska minoriteten numera ett sådantorgan, nämligen . Den europeiska konventionenom språkliga minoriteter togs av Europarådet.Sverige har beklagligt nog inte undertecknat konventionen!Ett sådant undertecknande medför med all säkerhet behovav ett definitivt politiskt ställningstagande i Sverigeangående den finska gruppens eventuellaminoritetsställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atttornedalingar och sverigefinnar bör betraktas som och gesstatus av inhemsk minoritet.
mot · GH02K214 · 1994-01-25 00:00:00 — Nämnder med domstolsliknande uppgifter Det finns en hel del organ som kallas för nämnder, bl aföljande:Hyresnämnden, , Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd, ,, ,, , ,,, ,, , , ,, ,, ,, , ,, ,diskriminering,, ,, ,, , , ,centrala förslagsnämnd, , ,, , ,,, ,, ,, ,, ,,, ,, Lokala säkerhetsnämndernaför kärnkraftverken, ,Länsarbetsnämnderna, Länsbostadsnämnderna,, Nämnden förarbetstagarinitierade projekt, Nämnden förbyggnadsindex, , Nämndenför isotopgeologi, ,, förrevisorsfrågor, ,, , Nämnden förstyrelserepresentationsfrågor, forskningsutbyte, förtolk- och översättarfrågor, avsvensk konst i utlandet, , uppfinningar, förinternationella adoptioner, , , Offentliga sektornssärskilda nämnd, , ,, ,, , , ,, ,till trossamfund,, , ,, förarbetsmiljöfrågor, ,i vissa trygghetsfrågor, , ,, , ,, Stiftsnämnder,Studiemedelsnämnderna, ,Säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverken,, ,, , , , , ,, , , och högskolor, ,, ,Vuxenutbildningsnämnderna, Statens växtsortsnämnd.En imponerande samling. Bland alla dessa nämnderfinns det nämnder, t ex hyresnämnden ocharrendenämnden, som med säkerhet kan sägas hadomstolsliknande uppgifter. Å andra sidan finns detsannolikt exempel på nämnder som inte alls har sådanauppgifter. Däremellen finns det nog flera nämnder somgränsar åt det ena eller andra hållet.Enligt Ny Demokratis uppfattning bör man nu göra enordentlig inventering och genomlysning av de olikanämnderna och deras verksamhet. I detta ligger också prövar om uppgifterna verkligen ärnödvändiga att bedriva eller om de kan skötas på annat sätt.De nämnder som har domstolsliknande uppgifter börfråntas dessa. Uppgifterna bör flyttas över till domstol, därde rätteligen hör hemma. Frågan får större aktualitet sedanEuropakonventionen inkorporerats i svensk rätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nu göra en ordentliginventering och genomlysning av alla statliga nämnder ochderas verksamhet i ljuset av Europakonventionensinkorporering i svensk rätt.
mot · GH02K215 · 1994-01-25 00:00:00 — Finska språkets ställning i har publicerat en skriftvid namn Finska språkets ställning i . I dennakonstateras bl.a. följande: ''befolkning beståralltsedan landets gränser först drogs av tre språkgrupper,den svenska, den finska och den samiska. ''Finska språket har med andra ord hävd i sedanårhundraden och man kan med rätta påstå att finska språketär en del av det svenska kulturarvet och således ett avSveriges tre inhemska språk.Kontakter mellan och har genom helarikets historia varit intensiva och migration har förekommiti båda riktningar. var en del av det svenska väldetöver sex århundraden. är viktigastehandelspart.Antalet finsktalande i uppskattas till ca 320000.Europarådet antog en speciell stadga till skyddför regionala och minoritetsspråk vid namn EuropeanCharter for Regional or Minority Languages. för underskrift och ratificering hos den svenskaregeringen.I bor och verkar en till antalet så storsverigefinsk befolkningsgrupp att den med stöd från densvenska statsmakten kan utvecklas till en kulturbärandefinskspråkig minoritet som på lång sikt tillsammans medden svenskspråkiga minoriteten i kan skapa enlevande språklig och kulturell bro mellan ochFinland och bilda en oersättlig språklig och kulturell resursför det svenska samhället i kontakterna med ochdet bilaterala samarbetet mellan länderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den svenska regeringenskriver under stadga för regionala språk ochminoritetsspråk och ratificerar stadgan för finska språket.
mot · GH02K23 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor I propositionen om vissa grundlagsfrågor finner interegeringen anledning att förändra den ersättningsrätt videxpropriation som nuvarande lydelsen av 2 kap 18 §regeringsformen garanterar.I våra grannländer finns det stadganden om fullkompensation. I sitt yttrande över fri- ochrättighetskommitténs betänkande (Sou 1993:40) fri- ochrättighetsfrågor, anför Ägarfrämjandet följande:Samtliga grundlagar i -- ,, och --talar om ''full'' ersättning. Det gör också bl.a. Greklandsoch författningar. I olika svenskautredningar har däremot argumenterats mot att i grundlagtala om full ersättning. Ägarfrämjandet gör för sin delbedömningen, att liknande argument säkert kan föras framäven i de nämnda länderna. Det är helt enkelt intebegripligt att det skulle föreligga någon avgörande svårigheti , som saknar motsvarighet t.ex. i något av de andranordiska länderna. Ägarfrämjandet framför därför som ettviktigt ändringskrav, att den nya grundlagstexten skallföreskriva ''full'' ersättning.Enligt propositionen, föreskrives det vidare att''...ersättningen skall bestämmas enligt grunder som angesi lag''. Härmed syftas på expropriationslagen, vilken ejingår i grundlagen och således kan ändras av varje riksdag.Enligt Ägarfrämjandets uppfattning:...måste bestämmelsen skärpas och stramas upp. Medordalydelsen kan i stort sett vilka grunder som helst förenas.Det är visserligen inte avsett enligt vad som har uttalats imotiven nu och tidigare, men formuleringen kanmisskreditera hela reformen.Undertecknad, som till fullo instämmer iÄgarfrämjandets uppfattning, anser att grundlagsförslagetom egendomsskyddet skall skärpas. Det måste ståfullständigt klart att den som drabbas av expropriation ellerannat sådant förfogande måste vara tillförsäkrad fullersättning för förlusten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 2 kap. 18 § andra stycketregeringsformen med föreslagen lydelse ''ersättning förförlusten'' ändras till ''full ersättning''.
mot · GH02K28 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av förslag 1993/94:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av principbetänkande och förslag om författningsändringar i riksdagenSedan 1991 har Socialdemokraterna förordat attriksdagen inrättar ett miljöutskott. Detta utskottbör i första hand ha ansvaret för de övergripandemiljöfrågorna: kemikalier, strålskydd, avfall,miljölagstiftning, naturvård, miljövårdens organisation,skydd för luft, mark och vatten. bör ocksåarbeta med förebyggande miljöskydd liksomsamhällsplanering, naturresurslagen och PBL. Utskottetbör fungera som samordnande och pådrivande utan att deolika fackutskotten fråntas eget ansvar för miljön inom sinasektorer. bör lägga stor vikt vid deinternationella frågorna och uppföljningen av om miljö och utveckling . Särskiltangeläget är miljöarbetet via EES/EU. En annan fråga ärÖsteuropas miljö och frågan om det vidgade samarbetetkring att återställa Östersjön.Det får ankomma på att utarbetadet förslag till ändring i riksdagsordningen som föranleds avdet anförda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt inrättar ett miljöutskott med uppgiftatt bereda ärenden om de frågor som anges i motionen.
mot · GH02K29 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av förslag 1993/94:TK1 Skrivelse från talmanskonferensen med överlämnande av principbetänkande och förslag om författningsändringar Avvisa rambeslutsmodellen!I skrivelsen föreslås att ramar för statsbudgeten fastställspå ett tidigt stadium i budgetprocessen. Dessa ramarföreslås vara bindande för och utskottensfortsatta behandling av regeringens budgetförslag.Utskotten ska endast ha rätt att ändra regeringensbudgetförslag genom att göra prioriteringar inom dessaramar. Utskotten kan inte föreslå ändringar utöver den delav ramen som tilldelats utskottet.Grundtanken bakom rambeslutsmdellen är attriksdagen först skall bestämma hur stort utrymme som finnstillgängligt för statliga utgifter varefter detta utrymme fårstyra medelstilldelningen på statbudgetens olika anslag.Förfarandet är i princip det motsatta till dagens system därsumman av alla enskilda riksdagsbeslut bestämmerbudgetens omslutning.Jag anser att den nuvarande ordningen bör bibehållas.Riksdagen bör utgå från vad som är viktigt att göra och såbesluta om vägar att finansiera detta. Hur stortbudgetutrymmet är kan delvis regleras av själv.Delvis beror det på hur stora inkomster som flyter in tillstatskassan, d v s hur stor den ekonomiska aktiviteten ilandet blir. Inkomstsidan bygger på bedömningar som oftaslagit fel, både positivt och negativt. Full sysselssättningskulle t ex avsevärt öka statens inkomster och reducerautgifterna.Det är finansutskottets uppgift att finna vägar attfinansiera det som på förslag från fackutskottenbeslutat genomföra. har inte kompetens attfastställa vilka ramar fackutskotten behöver. Det vore felatt begränsa utskottens handlingsutrymme till en ram, sominte tar hänsyn till oförutsedda händelser och inte kan geutrymme för motioner eller utskottsinitiativ som kankopplas till en besparing eller ökade inkomster inom ettannat utskotts område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå talmanskonferensens förslag1993/94:TK1 om införande av rambeslutsmodellen iriksdagens budgetarbete.
mot · GH02K301 · 1994-01-25 00:00:00 — Det måste bli lättare för väljarna att nå ossriksdagsledamöter. Ett sätt är att se till så att telefonsamtaltill endast kostar motsvarande lokalsamtal, dvs.införa 020-nummer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att införa 020-nummer tillriksdagen.