ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Kr273 · 1994-01-25 00:00:00 — Bilden har kommit att få en mer central plats förmänniskor. Det skrivna och talade ordet ersätts i allt högreutsträckning av bilder. Men tyvärr dominerar kommersiellabilder medan den konstnärliga bilden som bygger påställningstaganden, känslor och som är ifrågasättande harsvårt att hävda sig. Det gör att det finns stora behov avinstitutioner som tar fram denna typ av bilder.Speciellt drabbad är grafisk konst. Det saknas i Sverigeett särskilt museum för grafisk konst. Och de storasamlingar av grafik som finns t.ex. på ärinte tillgängliga för en bred allmänhet. Det finns inte hellernågon plats som visar modern grafik.I finns en lång tradition med att arbeta medgrafik, speciellt litografi. Den litografiska verkstad somfinns för konstnärer har sina rötter i det litografiska tryckerisom Tändsticksbolaget använde för framställning avtändsticksetiketter fram till långt in . Verkstadenhar efter hand kompletterats och är den bäst utrustadelitografiska verkstaden i landet.I anslutning till grafiska verkstaden finns Tidaholmsmuseum, gymnasieskola med estetiskt program ochutställningslokaler för köksindustrin Marbodal. Här finnsockså en byggnad som skulle kunna byggas om till museumför grafisk konst.Hellidens folkhögskola är huvudman för verkstaden,och skolan anordnar långa och korta kurser ikonstlitografiskt tryck. Verkstaden besöks avåtskilliga enskilda och grupper som vill veta mer omlitografi. Genom visning av lokaler och genomdemonstration av arbetsmetoder ges besökarna enmöjlighet att sätta sig in i vad som är kännetecken för enorginallitografi.Vi anser alltså att det i finns resurser, kunskap,verktyg och maskiner samt byggnader för att inrätta ettspecialmuseum för grafisk konst.Viktigaste funktionen för ett museum för grafisk konstär naturligtvis att visa grafisk konst. Genom ett samarbetemed de museer och institutioner som har samlingar avgrafik skulle det vara möjligt att bygga upp en basutställningmed intressant grafik från olika epoker.Ett grafiskt museum har naturligtvis ett ansvar att spridagod grafik till fler platser i landet. Museet i kanvara bas för vandringsutställningar som kan hyras in avandra museer, bibliotek och konsthallar.Vandringsutställningar är ett sätt att beskriva denambition till folkbildning som ett grafiskt museum bör ha.Andra vägar är utbildningsinsatser vid museet i Tidaholm.Här bygger vi på en lång erfarenhet och har nytta av detarbete som redan förekommer på grafiska verkstaden isamarbete med Hellidens folkhögskola. En nygymnasieskola inom det estetiska området ökarmöjligheterna till folkbildning och utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett grafisktmuseum i .
mot · GH02Kr274 · 1994-01-25 00:00:00 — I är intresset för teater inte mindre än iandra län men möjligheterna till egna stora ekonomiskainsatser på teaterområdet är små. I länet finns ingenstationär professionell teatergrupp och det har aldrigfunnits någon regionteater. Tack vare en idogt arbetandelänsteaterförening har länet ändå försetts med teater iturnéform.Riksteatern har stått för basutbudet av vuxenteater ilänet. Med den försämring av anslag somföreslås i budgetpropositionen kommer situationen iJämtlands län att starkt försämras. Det blir dyrareproduktioner, färre produktioner och mindre produktioner.Verksamheten med barn- och ungdomsteater harprioriterats och länets skolelever har under de senaste årenfått ta del av god teater som en del av undervisningen ienlighet med en särskild Jämtlandsmodell, ''Modell Z''.I budgetpropositionen föreslås att 26 grundbelopp skalltillskapas för att satsas på barn- och ungdomskultur. Jaganser att av dessa 26 grundbelopp bör 2 grundbeloppkomma till del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barn- ochungdomsteaterverksamhet i .
mot · GH02Kr276 · 1994-01-25 00:00:00 — I proposition 1993/94:100 bilaga 12 under B 14 -- Bidragtill regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner föreslår regeringen ett fortsattoförändrat antal grundbelopp för symfoniorkester.Det statliga stödet till orkestern har varit oförändrat sedannuvarande bidragssystem med grundbelopp infördes1974/75. Under en följd av år har orkestern till Statenskulturråd ingivit väl dokumenterade framställningar ombehovet av ett ökat antal grundbelopp.1985 utökades numerären med sex stråktjänster. Fördessa tjänster har MSO aldrig fått motsvarande antalgrundbelopp trots hemställan härom i anslagsäskanden.En jämförelse mellan de fem största symfoniorkestrarnai beträffande årsverk och grundbelopp visar attdiskrepansen mellan framför allt och Göteborgå ena sidan och å den andra är uppenbar.Utvecklingen i har skapat nya förutsättningarför ett breddat kultursamarbete omfattande samtliga länderkring . Malmös placering med närheten tillframför allt men även ochNordtyskland gör att MSO har fått och kommer att fåerbjudande om gästspel i dessa länder i en allt störreomfattning.Malmö symfoniorkester har inte som fallet är med såvälStockholms- som Göteborgsorkestrarna betydandesponsorer, vilket för dessa båda orkestrar möjliggör enbetydande turnéverksamhet. Det torde vara bekant attturnéer aldrig kunnat inrymmas i normala driftbudgetar,varför särskilt anslag för turnéverksamhet borde beviljas.Sedan 1991/92 har MSO förutom de beviljade 85grundbeloppen erhållit ett grundbelopp för barn- ochungdomsverksamhet. Barn- och ungdomsverksamheten iMalmö har rönt stor uppskattning och trycket på fortsattmusikverksamhet för barn och ungdom är oerhört stort,varför MSO i allt större utsträckning kommer att satsa pådenna verksamhet.För att kunna möta det stora intresse publiken visat fördenna verksamhet krävs att de personella resurserna utökasfrån en halvtidstjänst till en heltidstjänst. I samband med attverksamheten utökas stiger även behovet av ytterligaremedel för att täcka produktionskostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat antal grundbelopp tillMalmö symfoniorkester fr.o.m. /95.
mot · GH02Kr277 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i årets budgetproposition en kraftigminskning av anslaget till . Vi kan inte accepteradetta.Riksteatern utgör en viktig resurs för decentraliseradkulturverksamhet på hög kvalitativ nivå. Det är viktigt attslå vakt om denna. Det är uttryck för stor okunnighet närkulturministern anser att länsteatrarna har möjlighet att taöver ansvaret för stora delar av den verksamhet somRiksteatern bedriver. I svarar förnärvarande för av föreställningarna. Att skära nedpå anslaget till skulle medföra bortfall av del av den turnerande teaterverksamheten iVästerbottens län.Det är mycket märkligt att kulturministern , utan attavvakta resultatet från pågående utredning, föreslårväsentliga förändringar i förutsättningar attarbeta. Detta är, som vi ser det, ett otillbörligt sätt attföregripa utredningsresultatet.Den satsning som kulturministern nu gör påstorstädernas kultur sker dessvärre på de småkommunernas bekostnad. Detta står i strid med det avriksdagen antagna målet om decentraliseradkulturverksamhet. Det är också cyniskt att påstå ''att en vissneddragning av produktionsresurser kan görasutan att allvarligt skada verksamheten''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att bidraget till Svenska riksteaternökas med utöver regeringens förslag.
mot · GH02Kr278 · 1994-01-25 00:00:00 — Svenska gör en omfattandeteaterproduktion för turnéverksamhet i landet. Dennaverksamhet är mycket viktig för att boende utanförstorstadsområdena -- mindre städer, orter och landsbygd --skall kunna få del av god teater. verksamhethar en enorm betydelse för kulturverksamheten på ortersom inte har egen teater samt i övrigt har ett begränsatkulturutbud.Turnéverksamheten till de 225 teaterföreningarna kanmed nuvarande resurser varken länsteatrarna eller andrateatrar ersätta. Det är mycket viktigt att denna verksamhetges fortsatta goda möjligheter att sprida kultur i hela landet.För /95 föreslår regeringen en minskningav anslaget till med ca 10 miljoner kronor.Regeringen hävdar att en viss neddragning av Riksteaternsproduktionsresurser kan göras utan att allvarligt skadaverksamheten.Detta är en felbedömning av regeringen. Om dettaförslag går igenom i kommer atttvingas reducera nästa års utbud med ca 150 föreställningar,vilket också innebär personalinskränkningar. Minskningenav utbudet medför att teaterföreningarna i hela landet i sintur tvingas till en mer begränsad repertoar.Regeringen tillsatte en utredning som skallgranska betydelse för teaterlivet ochansvarsfördelningen mellan och länsteatrarna.Utredningen skall vara klar . Det ärmycket anmärkningsvärt att regeringen nu ändrarförutsättningarna och skär ner bidrag ochdärmed föregriper utredningens arbete. Detta trots attregeringen i prop. 1993/94:100 bil. 12 själv hänvisar till deutredningar som finns inom kulturområdet och konstateraratt ett omfattande underlag för ställningstaganden om denframtida teaterförsörjningen kommer att finnastillgängligt. Varför då föregripa utredningens arbete somsnart skall presenteras?Vi föreslår att anvisas till SvenskaRiksteatern utöver regeringens förslag. Samma kravåterfinns i den socialdemokratiska partimotionen omkulturpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till anslaget B 10 Bidrag till SvenskaRiksteatern, Operan och Dramatiska teatern anvisar 10miljoner kronor utöver regeringens förslag.
mot · GH02Kr279 · 1994-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt under elfte huvudtiteln till anslaget B 10.Bidrag till m.m. anvisar ett belopp om10 utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes samt från anslaget B 14. Bidrag tillregional och lokal teater m.m. anvisar ett belopp om mindre än vad regeringen har föreslagit eller således368 .
mot · GH02Kr281 · 1994-01-25 00:00:00 — är en filmtidskrift som 1993 fick . Den har även fått andra priser de senasteåren för såväl grafisk form som utformning av detredaktionella materialet.Nu hotas den dock av nedläggning om regeringensförslag att minska anslagsposten Publikationer ochinformation med går igenom. En storpost inom detta anslag avser nämligen . Det vore förlust för filmintresserade läsare och för filmkultureni vårt land. Det finns ingen lika bra filmtidning ochnågon motsvarighet kan sannolikt inte heller startas påmarknadens villkor.Även om det statsfinansiella läget nu kräver attnedskärningar görs på filmområdet så borde Filminstitutetsstyrelse få avgöra var dessa ska göras under anslaget ''Stödtill filmkulturell verksamhet'' (C 3). Det är möjligt attinstitutet gör en annan prioritering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagsposten Publikationer ochinformation under C 3 Stöd till filmkulturell verksamhet.
mot · GH02Kr282 · 1994-01-25 00:00:00 — etablerades det ett regionaltfilmcentrum i . Centrat har växt fram urmediaverkstaden som fanns tidigare. Verksamheten drivsav den ideella föreningen där enskildaindivider, föreningar, organisationer och myndigheter ärmedlemmar.Det regionala filmcentrats uppgift är att utveckla ochskapa förutsättningar för en regional film- ochvideoproduktion på professionell nivå. Genomekonomiskt, tekniskt och konstnärligt stöd underlättas förfilmare bosatta i att genomföra filmprojekt isina lokala miljöer. Filmproduktion som vänder sig till barnoch ungdom skall särskilt främjas.Verksamheten som bygger på ideellt arbete är beroendeav stöd från länets olika myndigheter och organisationermen också av stöd från Svenska Filminstitutet.Riksdagen uttalade i samband med behandlingen avregeringens proposition om film- och videoavtalet att ''detär angeläget att det finns goda förutsättningar förfilmproduktion i regioner utanför ''. Dettauttalande innebär som vi ser det inte bara vackra ord utanockså förpliktelser. Uttalandet bör följas av beslut som gerförutsättningar för en sådan regional filmproduktion. Att idenna situation minska anslaget till Svenska Filminstitutetförsämrar ytterligare förutsättningarna för att kunnautveckla den regionala filmproduktionen.Det finns ett omfattande behov och intresse från helalandet av att utveckla den regionala filmproduktionen.Särskilt stort är detta intresse bland barn och ungdomar.Insatserna för att aktivt stödja detta intresse måste därförintensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till regionalfilmproduktion.
mot · GH02Kr284 · 1994-01-25 00:00:00 — gäller ett nytt filmavtal somreglerar finansieringen av , svenskfilmproduktion och vissa visningsfrämjande åtgärder.Staten har gjort vissa ekonomiska åtaganden i dessadelar. Film- och videobranschen liksom TV-företagen görockså avsättningar av betydande storlek, medel somanvänds för att främja produktion av svensk film, visningav film, upprätthållande av biografverksamhet på små ochmedelstora orter samt breddning av repertoaren på dessaorter.Försvaret av biografverksamheten på små orter, liksomutvecklingsarbetet av repertoar och verksamhetsformerdär, har huvudsakligen skötts av visarorganisationer, såsomFolkets Hus , , , m.fl.Ekonomiska medel för detta arbete har erhållitsursprungligen från staten men från SFI.När filmavtalet trätt i kraft kunde visarorganisationernanotera att SFI, trots att tillgängliga medel för ändamåletinte minskat, prioriterade egen verksamhet framför detarbete som omfattar mer än 500 biografer på små orter inomvisarorganisationernas arbetsfält. Detta tog sig uttryck i enminskning av organisationernas anslag med medanflera miljoner satsades på en SFI-biograf i Stockholm.Dessutom inleddes ett arbete för att organisera en SFI-leddparallell organisation med samma arbetsområde ochmålgrupp som visarorganisationerna. Något samarbete söksinte från SFI:s sida med organisationerna.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen attanslaget till SFI skall minskas med . Det finnsanledning att tro att SFI:s ledning och styrelse i detta läge iän högre grad prioriterar egen verksamhet på bekostnad avdet angelägna och till stora delar ideella arbete som hittillsi huvudsak skötts via organisationerna.SFI:s roll måste vara att stödja visarorganisationernasarbete och inte att starta konkurrerande organisationer,som i alla avseenden kommer att bli avsevärt dyrare.Dessutom leder detta till att betydande delar av landsortensbiografverksamhet helt upphör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attvisarorganisationerna tillförsäkras nödvändiga medel urFilminstitutets budget, i syfte att bevara och utvecklabiografkulturen också på små orter i hela landet.
mot · GH02Kr285 · 1994-01-25 00:00:00 — Televisionen är en av landets största informations- ochkulturförmedlare. har antalet utländskaoch svenskspråkiga programkanaler ökat kraftigt. Trotsdetta har insatserna för att göra mediet tilllgängligt förbland annat hörselskadade begränsats till delar av SverigesTelevisions programutbud.I avtalet mellan Staten och Nordisk Television ABfastställs att minst hälften av programutbudet i TV4 skallvara på svenska. Programutbudet skall utformas så att dettillgodoser skiftande behov och intressen hos landetsbefolkning och att utrymme ges åt en mångfald av åsikteroch meningsriktningar. I avtalet saknas reglering om attsärskild hänsyn skall tas till grupper av funktionshindrade.Många hörselskadade utestängs från möjligheten att ta delav det svenskspråkiga programutbudet i TV4, då det varkentextas eller teckenspråkstolkas.Jag anser att det skall finnas vissa minimikrav på servicetill funktionshindrade i alla koncessionsavtal som ger rätt tillutsändning av TV-program. Det gäller särskilt krav påtextning eller teckenspråkstolkning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minimikrav på service tillfunktionshindrade i televisionen.
mot · GH02Kr286 · 1994-01-25 00:00:00 — Hörselskadades och dövas tillgång till TV-utbud Det är ett välkänt förhållande att TV är ett av landetsstörsta kulturförmedlare och att antalet programkanalersom sänder program på svenska blivit fler. Trots detta harinsatserna för att göra mediet tillgängligt för hörselskadadebegränsats till delar av SVTs programutbud. (SOU 1992:52) konstaterade atttillgången till ett brett radio/TV-utbud förhållandevis harminskat för personer med funktionshinder.I avtalet mellan staten och Nordisk Television ABfastställs att programutbudet på svenska språket ska utgöraminst hälften av programutbudet. Vidare attprogramutbudet ska utformas så att det tillgodoserskiftande behov och intressen hos landets befolkning och attutrymme ges åt en mångfald av åsikter ochmeningsriktningar. I avtalet saknas reglering om att särskildhänsyn ska tas till grupper av funktionshindrade. Mångahörselskadade utestängs från möjligheten att ta del av detsvenskspråkiga programutbudet, då det varken textas ellerteckenspråkstolkas.Avtalet strider mot det kulturpolitiska målet från 1974om yttrandefriheten och förutsättningar att nyttja dennafrihet samt målet om att beakta eftersatta grupperserfarenheter och behov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hörselskadades och dövastillgång till TV-utbud.
mot · GH02Kr287 · 1994-01-25 00:00:00 — Handikappanpassning av televisionens programutbud TV är en av landets största kulturförmedlare och antaletkanaler som sänder program på svenska blir allt fler. Trotsdetta har insatserna för att göra mediet tillgängligt förhörselskadade begränsats till delar av SVT:s programutbud.Även handikapputredningen 1992:52 konstaterade atttillgången på ett brett radio/TV utbud förhållandevis harminskat för människor med funktionshinder.I avtalet mellan staten och Nordisk Televisions ABfastställs att programutbudet på svenska språket ska utgöraminst hälften av programutbudet. Vidare attprogramutbudet ska utformas så att utrymme ges åt enmångfald av åsikter och meningsriktningar.I avtalet saknas regler om särskilda hänsyn till gruppermed funktionshinder. Många hörselskadade utestängs frånmöjligheten att ta del av de svenskspråkiga programmen, dådessa varken textas eller teckenspråktolkas.Avtalet strider mot det kulturpolitiska målet från 1974om yttrandefriheten och förutsättningarna att utnyttjadenna frihet samt målen om att beakta eftersatta grupperserfarenheter och behov. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i ett framtida avtal mellanstaten och fristående programbolag ta in regler för bolagensåtagande om handikappanpassning enligt samma regler somfinns i avtalet mellan staten och .
mot · GH02Kr288 · 1994-01-25 00:00:00 — Radio/TV och handikappade Det nyhets- och informationsutbud som medborgarna har tillgång till förmedlas i stor utsträckning via radiooch television. Tillgången till ett brett radio-TV-utbud harunder senare år relativt sett minskat för människor medfunktionshinder. Medan andra invånare nu kan nås avsatellitsända TV-kanaler genom kabelnätets utbyggnadgäller detta inte människor medkommunikationshandikapp.För att i någon mån kompensera de skillnader som i bör framtida avtal mellan staten och public service-företagen kompletteras med preciserade krav på åtgärderför att tillgodose olika målgruppers behov. Särskilt viktigtär dövas och hörselskadades behov. Det som i första handbör göras tillgängligt är delar av det dagliga nyhetsutbudetoch den egna producerade verksamheten.Också i de framtida koncessionsavtalen mellan statenoch fristående tv-företag bör staten ställa krav på att delarav nyhetssändningarna och det egenproduceradeprogramutbudet ska vara anpassat. Med hänvisning till vad som anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillgängligheten när det gällerradions och televisionens programutbud.
mot · GH02Kr294 · 1994-01-25 00:00:00 — Behovet av ett samiskt kulturcentrum i ärmycket stort, då den samiska kulturen under århundradenpåverkats av samhällets förändringar. Faktum är attklockan är för att stödja samerna så att de kanbevara och utveckla sin kultur.Den samiska kulturen kan inte enbart ses som en samiskangelägenhet, utan är i lika hög grad en svenskangelägenhet och ett uttryck för vår nations kulturella särartoch mångfald.Vi föreslår att ett nationellt samiskt kulturcentruminrättas i övre . Eftersom den samiska kultureninte gör direkta avgränsningar mellan uttrycksformerna,bör ett samiskt kulturcentum i uppbyggt skick innehållaverksamheter som en samisk nationalscen inom musik ochteater, produktions- och utställningslokaler ochmultimediaproduktion. Basen för detta kulturcentrumskulle vara musik och teater där den samiska teatern efter22 års verksamhet har en god konstnärlig erfarenhet avscenisk produktion för både nationell och internationellpublik.I övre finns redan nu institutioner somsjälvklart skulle kunna stödja och samverka med ett samisktkulturcentrum. Det är bland andra , densamiska teatern, Fjäll- och samemuseet ,sameslöjdskonsulenterna, , samernas egnaorganisationer. Därtill kommer motsvarande institutioneroch organisationer på ochsamverkansmöjligheter med regionala kulturinstitutioner.Sametinget bör få besluta om genomförande,lokalisering och organisationsform.I den socialdemokratiska partimotionen omkulturpolitik föreslås att vardera skallanslås till samisk teater respektive till fjäll- och samemuseetAjtte. Vi stödjer dessa förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nationellt samisktkulturcentrum.
mot · GH02Kr295 · 1994-01-25 00:00:00 — står som garant för att hela ska få tadel av kultur. Runt om i landet från i norr till söder får invånarna tillgång till att se professionell teater.Regeringen har i budgeten föreslagit en neddragning avstatsbidraget till med 11,7 milj.kr. Detta äranmärkningsvärt då det pågår en utredning somtillsattes av regeringen . Den har till uppgift attgranska betydelse för teaterlivet ochansvarsfördelningen mellan och länsteatrarna.Det är anmärkningsvärt att regeringen för gårin och gör indragningar i budgeten, när utredningen redanskall vara klar i mars 1994.Med den neddragning som regeringen föreslår kommerdet att bli landsorten som förlorar, i form av ett mindreteaterutbud. Ökad centralisering av teaterlivet tillstorstadsregionerna kan inte vara förenligt med att ''HelaSverige ska leva'', och detta måste även gällakulturområdet. Med en neddragning av anslaget tillRiksteatern kommer antalet produktioner att minska, ocharrangörernas kostnader för gage att öka. skerneddragning av de kommunala bidragen till de lokalateaterföreningarna. Detta resulterar i att teaterlivet ute ilandet stryps.Vi är övertygade om teaterns stora betydelse förenskilda människor och för samhällets utveckling. Isammanhanget är viktigt att påpeka att det inte råderkonkurrens mellan länsteatrarna och , utandessa båda kompletterar varandra, vilket ger ett rikare ochmer varierat utbud av teater i hela landet. ärSveriges enda nationalscen, som spelar över hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till anslaget B 10 Bidrag till Svenskariksteatern, Operan och Dramatiska teatern, anslagspostenRiksteatern, för /95 anvisar utöver regeringens förslag.