ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02A61 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling Industriellt utvecklingscentrum i övre , IUC,har mycket aktivt bidragit till höjning av dentekniska kompetensnivån i små och medelstora företag inorra starten erhölls ett stiftelsekapital om 12 790kkr av huvudmännen Norrlandsfonden, länslandsting och . Västernorrlandsläns landsting tillkom som huvudman 1980. Även Jämtlandsläns landsting har erbjudits delta, men har avstått.Huvudparten av IUC:s omsättning har alltid varitintäkter från externa uppdrag. För att möjliggörautvecklingsuppdrag i små och medelstora företag erhölläven IUC generella driftsbidrag från fram till förraverksamhetsåret. Dessa bidrag motsvarade 10--avomsättningen, som varit avstorleksordningen 40--. Från och medinnevarande verksamhetsår är alla generella driftsbidragborttagna. För att kunna hjälpa små och medelstora företaghar IUC istället erhållit ett uppdrag av istorleksordningen 3,5 miljoner kronor.Möjligheterna att stödja små och medelstora företag harbegränsatsNUTEK-programmet är mycket mer detaljstyrt ochomfattar mindre än tidigare stöd. Detta innebär, att IUC:smöjligheter att arbeta för små och medelstora företag harbegränsats. IUC opererar därför på konsultmarknadenframför allt för de större företagen och i öppen konkurrensmed övriga konsultföretag.Huvudmännen har uppmärksammats på att dennuvarande situationen inte stämmer med denmålbeskrivning som styrelse och huvudmän fastställt förIUC.IUC -- ett viktigt verktyg för att höja kompetensen i desmå och medelstora företagen i hög teknisk konkurrenskraft är viktigare för företagi än för företag i någon annan region i vårt land.Det är genom denna våra företag får möjlighet attkompensera sig för den nackdel som de stora avstånden tillde stora marknaderna ger. IUC har varit en mycketväsentlig faktor för att höja konkurrenskraften i de små ochmedelstora företagen. Det vore mycket olyckligt om IUC:smöjligheter att fortsätta denna verksamhet inskränks. I dennya konkurrenssituationen borde den naturligtvis utökas istället!Vårt förslagVi föreslår att IUC tillförs ett årligt driftsbidrag om 8miljoner kronor. Medlen ska framför allt användas för attstödja den tekniska kompetensuppbyggnaden i små ochmedelstora företag och göra det möjligt för IUC att hängamed i den tekniska utvecklingen. Bidraget bör fastställas fören femårsperiod så att IUC får arbetsro och kankoncentrera sig på sin uppgift.Bidraget bör kunna utbetalas via Norrlandsfondengenom öronmärkning av en del av deras anslag, viaNUTEK som en utökning av nuvarande uppdrag ellerkanske via . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om årligt bidrag till Industrielltutvecklingscentrum, IUC, i övre .
mot · GH02A62 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling Under allmänna motionstiden avlämnades en radmotioner i syfte att underlätta den extremt svåraarbetsmarknadspolitiska situationen i främst och iFyrstad.Vi har avslutat förhandlingarna omregionalpolitikens villkor vid ett eventuellt EU-medlemskap och kan konstatera att inte kommeratt omfattas av vad avser mål 6-regionen.För övriga s k mål har dock och godamöjligheter att få ett utomordentligt gott regionalpolitisktstöd men detta bygger helt på att vi med nationella medelprioriterar dessa regioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av nationella satsningari och i .
mot · GH02A63 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling I proposition 1993/94:140 Bygder och regioner iutveckling föreslås två olika områden där stöd kanges till landsbygdsutveckling.Ett nytt stödområde tillkommer,landsbygdsområde. fanns endast ettstödområde, glesbygdsområde. Detta behållsjämsides med det nya området.Begreppet glesbygdsstöd slopas. Ett enhetligt stödbenämnt landsbygdsstöd införs. Sådant stöd kan gesinom såväl landsbygdsområden som glesbygdsområden.Inom landsbygdsområde får stöd utgå med högst av investeringskostnaden. Inom glesbygdsområde fårliksom nu stödet uppgå till högst 50 %.Enligt propositionen kommer landsbygdsområden iförsta hand att finnas i . I länkommer alltså att finnas landsbygdsområden, därinvesteringsstödet kan bli högst . kan glesbygdsstöd utgå i detta och övriga län isödra med högst . Propositionen innebär alltså en klar försämring förlänen i södra har en stor landsbygd med många småjordbruk. Kompletterande sysselsättning utanförjordbruket både på landsbygden och i de mindre tätorternabehövs. Det är därför enligt vår mening fel att sänka denhögsta procentsatsen för investeringsstöd från till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på propositionen vad avser detregionala stödets storlek beslutar att detta som skallutgå med högst .
mot · GH02A64 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling Riskkapitalförsörjningen har kommit att framstå som enstrategisk resurs i en politik för att främja tillväxt ochnyföretagande, inte minst i de tidiga utvecklingsskedena avprodukt- och företagsutveckling. Norrlandsfonden har härspelat en viktig roll som kompletterande finansiär därlångivningen riskmässigt är i stort likvärdig medägarkapital, vilket innebär att Norrlandsfondensmedverkan blir avgörande för om ett projekt skall kunnarealiseras.Norrlandsfonden omfattar endast landets fyranordligaste län. I allt väsentligt är enlikvärdig del av den norrländska problematiken vad gällersåväl förutsättningar som problem. Att Norrlandsfondeninte omfattar också förefaller därför mindrenaturligt.I proposition 1993/94:140 redovisas att önskemålframförts om att utvidga Norrlandsfondensverksamhetsområde till att omfatta även . Bla har i framfört dessaönskemål. Regeringen finner trots detta utan närmaremotivering att det inte är aktuellt att utvidga fondensverksamhetsområde.Norrlandsfondens stadgar bör emellertid av ovanangivna skäl ändras till att omfatta även ,vilket bör ge regeringen till känna. Skulle deresursförstärkningar till fonden, som föreslås ipropositionen, inte anses medge en utvidgning till helaGävleborgs län, bör åtminstone de kommuner resp.kommundelar som ingår i det regionalpolitiska stödområdetinbegripas i Norrlandsfondens verksamhetsområde.Stödområdet är mer naturligt vad avser Norrlandsfondensverksamhetsfält än de strikt administrativa länsgränserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga Norrlandsfondensverksamhetsområde till att omfatta hela eller delar avGävleborgs län.
mot · GH02A66 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling Regeringen föreslår i rubricerade proposition bl.a att ettnytt landsbygdsstöd på högst och meddifferentierade nivåer inrättas. Stödet kan lämnas till såväls.k hårda som mjuka investeringar med högst nämndabelopp per ändamål under en treårsperiod.Detta stöd är avsett att ersätta hittillsvarande smålokaliserings- och utvecklingsbidrag i de regionalpolitiskastödområdena samt glesbygdsstöd i glesbygdsområden somavgränsas av länsstyrelsen.Regering och riksdag har tidigare, i samband med att detsärskilda åtgärdsprogrammet för norra upphörde,uttalat att medlen för regionalpolitiska utvecklingsinsatserskall kunna användas för att stärka jordbruksnäringen ochtill verksamheter som bedrivs i kombination medjordbruksföretag. Enligt propositionen bör det nyalandsbygdsstödet därför kunna beviljas för investeringar ijordbruksföretag på samma villkor och inom sammaavgränsade områden som för övriga småföretag i de län somtidigare berördes av åtgärdsprogrammet. I övriga delar avlandet anger propositionen en begränsning av stödet i såmotto att det endast kan lämnas för investeringar ikombinationsverksamheter till jordbruket.Vi anser att det är viktigt att regeringen i sin skrivning iprincip jämställer jordbruksföretag med övriga småföretag.Lantbrukarna är fortfarande störstasmåföretagargrupp och lantbruket har som basnäring enavgörande betydelse vad gäller sysselsättning, bosättningoch upprätthållande av infrastruktur på landsbygden. Vireagerar dock mot att regeringen, i län som ligger utanfördet gamla åtgärdsområdet, begränsar landsbygdsstödet tills.k. kombinationsverksamheter.Glesbygdsproblematiken kan ofta vara lika uttalad idelar av södra och som i norra i det som i EU-sammanhang betecknas som detsödra stödområdet är i många fall likartad med den iNorrland. Jordbruket i dessa bygder är ofta basen ochförutsättningarna för nya s.k kombinationsverksamheter.Försvinner eller försvagas den egentligajordbruksproduktionen tappar vi också möjligheten till nyaverksamheter med jordbruksföretaget som bas.Möjligheten att ge stöd till investeringar ochutvecklingsprojekt inom jordbruksnäringen bör därför gällaglesbygdsområden i hela landet. Erfarenheterna fråntidigare stöd visar dessutom att det inte alltid är självklartvad som kan betecknas som kombinationsverksamhet iförhållande till övrig verksamhet vid jordbruksföretaget.Också detta talar för att den i propositionen föreslagnabegränsningen slopas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nya landsbygdsstödet.
mot · GH02A70 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:186 Ändringar i arbetsmiljölagen I arbetsmiljölagstiftningen är till viss del drifts- ochunderhållspersonal undantagen från arbetsmiljölagen i denmeningen att löntagare skall ha möjlighet att påverka sinarbetssituation ur arbetsmiljösynpunkt. Detta till följd avatt ägare eller nyttjare av bostadsfastigheter ej omfattas avrådighetsansvaret.Det gäller fastighetsarbetare som är anställda hosarbetsgivare som inte äger eller har ägaransvar för denarbetsplats där den anställde arbetar.Problemet kan åskådliggöras med ett exempel där enstädare halva sin arbetsdag utför arbete under entreprenadi en bostadsfastighet och där inte fullt ut omfattas avarbetsmiljölagens bestämmelser. Samma städare kan denandra halvan av arbetsdagen vara inhyrd viaentreprenadföretag för att utföra städarbete på t ex enverkstad och där omfattas av arbetsmiljölagen och detansvar som åvilar den som har arbetsgivaransvaret.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att en utvidgningoch ett förtydligande av lagen görs i förhållande till den nuföreslagna i 3 kap 12 § så att den även kan tillämpas förförbättring av arbetsmiljön för drifts- ochunderhållspersonal som ej är anställd av ägare eller nyttjareav bostadsfastighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förtydligaarbetsmiljölagen med avseende på arbetsmiljön för drifts-och underhållspersonal.
mot · GH02Bo20 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändring i plan och bygglagen, m.m. I propositionen läggs fram förslag om att ett nytt och frånbygglovsprövningen fristående tillsyns- ochkontrollförfarande införs beträffande de tekniskaegenskapskraven på byggnader och andra anläggningar.Enligt förslaget skall titta på detekniska egenskapskraven dvs. hälsa, säkerhet,inomhusklimat m.m. först i samband med samrådsmötet.Detta är i princip det enda tillfälle då byggnadsnämndenkommer att kunna kontrollera vilka egenskapskrav sominstallationerna uppfyller, enligt förslaget.Ett byggsamråd som hålls i anslutning till byggstarten ärett alldeles för sent skede att samordna dessa frågor. Det äräven en stor brist att en oberoende part sombyggnadsnämnden inte finns med under projektets gång.Visserligen har slutversionen av utredningens förslagreviderats så tillvida att vid små byggnadsobjekt föreslåsbyggnadsnämndens nuvarande arbetsförfarande med dentekniska kontrollen vara kvar tills vidare.Denna ändring har gjorts för att man förstått attförslaget skulle innebära en stor utslagning av småföretag ibyggbranschen, som inte kan göra anspråk på att varakvalitetsansvariga eller upprätta kontrollplaner.Utredningen nämner inte att förhållandet i flertaletkommuner är att är mindre byggobjekt. De återstående, , har möjlighet att göra anspråk på att varakvalificerade byggherrar med PBL som stöd. Det går --vilket flera remissyttranden också påpekat -- att genomförade önskade förändringarna redan med en bibehållen PBL.Åtgärden att ta bort prövningen av de tekniskaegenskapskraven ur PBL och flytta dem till en nystiftad laginnebär inte att vi får bättre byggnader, lägre kostnader ochett sundare inomhusklimat m.m.Vi har problem med sjuka-hus-symtom som t.ex. asbest,radon, emissioner från helt oprövade byggmaterial som ärlagliga att använda utan någon som helst prövning,formaldehyd, flytspackel, vattenskador etc. Inga av dessaproblem är mindre i byggnader som uppförts avkvalificerade byggherrar -- tvärtom. Byggnadsnämndensblygsamma resurser har varit och är ett uppskattat stöd ibranschen vad gäller den tekniska prövningen.Den tekniska prövningen bör bibehållas i PBL och istället bör betonas att kvalificerade byggherrar bör ellerskall göra kontrollplaner och bedriva egenkontroll, varvidockså tekniska prövning kan begränsasdärefter.Det är heller inte rimligt att plocka över så mycket från3 kap. PBL till lagen om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk, m.m. Exempelvis paragrafen om attbyggnader skall vara lämpliga för sitt ändamål samtangående tillgänglighetskravet i PBL. Det krävs enhelhetsstudie av byggnad och tomt för att rätt avgöra dessafrågor.Proposition 1993/94:178 är etapp ett av . Det självklara borde vara att helaförändringen av PBL måste beslutas i ett sammanhang,eftersom de olika kapitlen (och verkligheten: översiktsplan,detaljplan, bygglov och inspektion) hänger så intimtsamman, att det är omöjligt att besluta om en tredjedel avförändringen medan den andra tredjedeln är ute på remissoch den tredje ännu inte har lämnat utredaren! Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:178.
mot · GH02Bo21 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändring i plan och bygglagen, m.m. Denna proposition är lagd med anledning av ettdelbetänkande och man kan därför allvarligt undra varförregeringen inte avvaktar ett slutbetänkande innan denlägger ett så omfattande lagförslag.Delbetänkandet innehåller förslag som inte kanövervägas slutligt förrän utredningsarbetet är avslutat.Förslaget, som egentligen borde minska byråkratin, harsnarare flyttats över till byggherre och beställare. Det kanju ligga i tiden och kan säkert hanteras av de storabeställarna och byggföretagen. Men hur går det för denenskilde engångsbeställaren och den lille entreprenören.Hur skall t.ex. en enskild privatperson som är beställare,kunna klara ''byggsamråd''?Man kan även konstatera en svidande kritik från en stormajoritet av remissinstanserna, särskilt de tunga.Häpnadsväckande är också när man föreslår de tekniskaegenskapskraven som finns i 3§ byggproduktlagen och i 3 kap. PBL, undantar 5§ i kap. 3 i PBL, som lyder:''Byggnader skall vara lämpliga för sitt ändamål och gemöjlighet till trevnad, god hygien, en god arbetsmiljö ochett tillfredsställande inomhusklimat. ''Vi har svårt att tänka oss någon beställare som inte villha dessa villkor uppfyllda och förstår därför inte varförregeringen vill undvika just denna paragraf.Nej, låt denna proposition ligga till sig, i väntan på attutredaren har lagt sitt slutbetänkande. Har regeringen intetänkt på att kommuner och hela branschen måste utbildaoch genomföra dessa lagändringar och kanske inte ens blirfärdiga med det innan nästa lagändring, med anledning avutredarens slutbetänkande, kommer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1993/94:178.
mot · GH02Bo22 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändring i , m.m. I propositionen föreslås omfattande förändringar avplanoch byggnadsväsendet. Tekniska egenskapskrav flyttasfrån PBL till Lagen om tekniska egenskapskrav som ihuvudsak är en anpassning till EU:s byggproduktdirektiv.Förfarandet vid byggnadslov och kontroll under och efterbyggtiden förändras så att ansvaret för det slutligabyggnadsverket i större omfattning än kommer attåvila byggherren och de kontrollanter han konsulterar.I Plan- och byggutredningens uppgifter ingick attbehandla tillgänglighet och användbarhet såsom viktigaallmänna intressen samt ta del av Handikapputredningensförslag. Planoch byggutredningens översyn av plan- ochbygglagstiftningen mot bakgrund av samhällsförändringargörs i tre steg. De i denna proposition föreslagnalagändringarna är ett resultat av utredningens förstabetänkande, Anpassad kontroll av byggandet. I det andrabetänkandet, som just gått ut på remiss, behandlas blandannat tillgänglighets- och användbarhetsfrågor.Flera av de i propositionen föreslagna förändringarnakommer att påverka hur tillgänglighet kan tillgodoses.Bland annat föreslås att de egenskapskrav som gäller förbyggnader och andra anläggningar anges endast kortfattat ilag. Därför är det viktigt att regeringen i förordningsarbetetnoga beaktar frågorna om tillgänglighet och användbarhetför handikappade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen iförordningsarbetet för byggnaders egenskapskrav nogabeaktar frågorna om tillgänglighet och användbarhet förhandikappade.
mot · GH02Bo23 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändring i . I propositionen föreslås omfattande förändringar avplanoch byggnadsväsendet. Tekniska egenskapskrav flyttasfrån PBL till Lagen om tekniska egenskapskrav som ihuvudsak är en anpassning till EU:s byggproduktdirektiv.Förfarandet vid byggnadslov och kontroll under och efterbyggtiden förändras så att ansvaret för det slutligabyggnadsverket i större omfattning kommer attåvila byggherren och de kontrollanter han konsulterar.I Plan- och byggutredningens uppgifter ingår attbehandla tillgänglighet och användbarhet såsom viktigaallmänna intressen samt ta del av Handikapputredningensförslag. Det är nu angeläget att de förslag som lagts fram aven enig, parlamentariskt sammansatt, utredninggenomförs.Plan- och byggutredningens översyn av plan- ochbygglagstiftningen mot bakgrund av pågåendesamhällsförändringar görs i tre steg. De i denna propositionföreslagna lagändringarna är resultat av utredningens förstabetänkande, Anpassad kontroll av byggandet. I det andrabetänkandet, som just gått ut på remiss, behandlas bl.a.tillgänglighets- och användbarhetsfrågor.Flera av de i propositionen föreslagna förändringarnakommer att påverka hur tillgänglighet och användbarhetkan tillgodoses. Ett exempel är att byggproduktdirektivetssex egenskapskrav får en starkare ställning än de trenationella kraven (4§), lämplighet, tillgänglighet och användbarhet samthushållning med vatten och avfall. Samråds- ochkontrollförfarande inger också farhågor bl.a. med tanke påatt kunskaperna om tillgänglighet och användbarhet ärdåliga inom branschen. I såväl betänkande som propositionsaknas konsekvensanalys med avseende på tillgänglighetoch användbarhet.I remissvaren på betänkandet Anpassad kontroll avbyggandet påtalas brister i förslaget med avseende påtillgänglighet och användbarhet. Flera remissinstansermenar att lagändringar inte borde göras förrän utredningenockså behandlat tillgänglighet och användbarhet eftersomdessa frågor utgör en integrerad del av byggprocessen.Jag anser i likhet med dessa remissinstanser att delagändringar som föreslås i propositionen och frågorna omtillgänglighet och användbarhet bör bedömas och beslutasom i sitt sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändringari där också frågor om tillgänglighet ochanvändbarhet ingår.
mot · GH02Bo25 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändring i , m.m. I propositionen föreslås ändringar i plan- och bygglageninnebärande bland annat att typgodkännande samtutfärdande av behörigheter för funktionskontrollanter förventilationssystem och kvalitetsansvariga förbyggnadsåtgärder skall kunna göras av organ somackrediteras för ändamålet av Styrelsen för tekniskackreditering.I propositionen motiveras förslaget: ''Bland de åtgärdersom vidtas kan nämnas att provnings- ochcertifieringsverksamheten avregleras och förändras blandannat för att underlätta företagens import och export avprodukter''. Ändringarna föreslås träda i kraft 1995-01-01.Förslaget som i detta avseende är ägnat att upplösa dennuvarande monopolsituationen är angeläget och ses medstor förväntan från dem som använder sig av dessa tjänster.Det är inte bara så att det nuvarande förhållandet starkt harkritiserats bland dem som det är avsett att tjäna. Det ärockså så -- vilket erfarenheten har visat -- attmångfald fungerar bättre än monopol.Behovet av valfrihet för att kunna tillgodose krav påerforderlig kompetens i olika frågor finns även här. Enfungerande godkännandeverksamhet är dessutom en viktigstimulansfaktor för byggnadsindustrin. Det finns därföringen anledning att ha kvar det föråldrademonopolsystemet längre än vad som krävs för den tekniskaverkställigheten inom respektive godkännandeområde.På berörda myndighetshåll finns beredskap och förmågaatt genomföra de uppdrag som erfordras . En fördröjning med ikraftträdandeytterligare kan därför inte försvaras.Möjligheterna att låta delar av godkännandeområdet blifrigjorda tidigare måste tillvaratas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ikraftträdande avseendegodkännandeområdet tidigareläggs till medhänsyn till vad som inom resp. område är tekniskt möjligt,2. att beslutar att organ med redandokumenterad kompetens bereds möjlighet att verkafr.o.m.
mot · GH02Bo26 · 1994-04-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:178 Ändring i , m.m. välkomnar den utvärdering ochuppföljning som sker av (PBL).PBL har utvecklats och förändrats vilket inteär anmärkningsvärt med tanke på den snabba utvecklingsom sker på många områden som berör byggande, fysiskplanering och boendets villkor. Inte minst miljökrav, kravpå hälsosamma bostäder och energiminimering sätter uppnya gränser och villkor för hur lagstiftningen ska skrivas ochtolkas.Propositionen grundas bl.a. på SOU 1993:94 Anpassadkontroll av byggandet. Däremot tar propositionen inteställning till förslagen i SOU 1994:36 Miljö och fysiskplanering. Att man inte behandlar dessa utredningsförslagsamtidigt är betänkligt. Risken finns att man tapparhelhetsperspektivet och samordningsvinster.Vi bedömer dock att man redan nu kan genomföra endel av förslagen i propositionen. Vi återkommer medytterligare och kompletterande förslag efter valet när viförhoppningsvis har en ny, mer verklighetsanknutenregering.Vänsterpartiets förslag--p1pRegeringen föreslår att ett automatiskt användningsförbudska gälla nya byggnader om det finns brister.Vi föreslår det omvända, dvs. att byggnaden ska fåanvändas om inte specifikt förbjuderdetta.Regeringen föreslår att en särskildkvalitetsansvarig ska utses vid byggen.Det är oklart vilket förhållande som ska gälla mellankvalitetsansvarig, byggherre, byggnadsnämnd,kontrollanter, etc. Innan ytterligare en ny funktion införsmåste detta utredas vidare.Regeringen vill förändraförhandsprövningen.Såsom ett stort antal remissinstanser visar är det intelämpligt att minska på förhandsprövning. Förhandskontrollär bästa instrumentet för att förebygga fel.Tillgänglighetskravet bör omfattas av en förhandskontroll.Mindre byggnadsföretag och engångsbyggare åläggs förstort ansvar. Regeringen bör återkomma med ett annatförslag där bl.a. detta tillgodoses.Regeringen föreslårförändringar i egenskapskraven på byggnader. Bl.a. villregeringen ta bort trevnads- och ändamålsenlighetskravenoch kraven på driftsekonomi.Det är oklart vad dessa förslag har för effekt påverkligheten. En majoritet av remissinstanserna är kritiska.Vi avslår denna del av propositionen i avvaktan påytterligare utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att en nyproducerad byggnadskall få användas såvida en byggnadsnämnd inte förbjuderdetta,2. att begär att regeringen återkommer med ettnytt förslag om kvalitetsansvarig i enlighet med vad somanförts i motionen om oklara ansvarsförhållanden,3. att begär att regeringen återkommer medförslag om förhandsprövning i enlighet med vad som anförtsi motionen om bl.a. effektivaste sättet att förebyggabyggfel,4. att avslår propositionens förslag omförändringar i egenskapskraven på byggnader.