mot · GH02U414 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi lever i en dramatisk tid präglad av motsatta krafter,såväl stora hot mot mänsklighet och miljö som nyamöjligheter att skapa en ny världsordning i fred ochsäkerhet. Förgiftningen av jord, luft och vatten kastarmörka skuggor över framtiden. Den massiva upplagringenav nukleära och konventionella vapen hotar våröverlevnad. Skuldkrisen gör världsekonomin explosiv.Diktaturer härskar fortfarande i flera nationer i ,och och vi konfronteras av ett stigandeantal kränkningar av mänskliga rättigheter. Det pågår 45--50 inbördeskrig i världen.Hot, kriser och konflikter i världen visar på behovet avett vidgat säkerhetsbegrepp. Detta bekräftades redan vidFN-konferensen om sambandet mellan nedrustning ochutveckling 1987.Säkerhet har inte bara militära utan också ekonomiska,sociala, humanitära, ekologiska och mänskligarättighetsaspekter. Förbättrad säkerhet kan å ena sidanskapa villkor som gynnar nedrustning och å andra sidanerbjuda den miljö och den tillförsikt som behövs för ettframgångsrikt utvecklingsarbete.Samtidigt iakttar vi hur krisen i världen drabbar oss allaoavsett nationsgränser. En ny säkerhetspolitik måste därförbygga på principen om global säkerhet och nationellsjälvständighet i medvetande om världens nationersväxande ömsesidiga beroende av varandra. En uppbyggnadav gemensam säkerhet inom alla områden är vägen tillnationell säkerhet och trygghet.FN:s generalsekreterare harskrivit en rapport till säkerhetsrådet, Handlingsprogram förfred (Agenda for Peace, 1992), med utgångspunkt från ettvidgat säkerhetsbegrepp och grundat på insikten attkonflikter kan och bör lösas utan militära ingripanden. Hanvisar på behovet av konfliktförebyggande verksamhet, avkontinuerlig bevakning av konfliktområden och av globalavarningssystem. Som komplement till de fredsbevarandestyrkorna efterlyser han resurser för fredsskapandeverksamhet, som t.ex. medling och konfliktlösning samt förfredsbyggande verksamhet för att stärka freden i ett områdeoch förhindra att konflikt bryter ut på nytt.Generalsekreteraren förväntar sig att uppbyggnaden avdetta säkerhetssystem skall ske med hjälp av insatser påolika nivåer, av FN och dess organisationer, av regionalaorgan, t.ex. den Europeiska säkerhetskonferensen, avnationer och frivilligorganisationer (NGOs, inklusivekyrkor och samfund), av akademiska institutioner,parlamentariker, näringsliv, olika yrkesgrupper, medier ochden stora allmänheten -- alla måste involveras i dettaarbete.Det finns nu ett växande internationellt samförstånd idessa frågor (inom FN, ESK, EU etc.). som i mångaår givit viktiga bidrag till framväxten av denna nyainternationella säkerhetspolitik har ett särskilt ansvar föratt förverkliga den på nationell nivå. En parlamentariskutredning bör därför tillsättas med uppgift att belysakonsekvenser för svensk utrikes- och säkerhetspolitik ochanalysera behovet av åtgärder i linje med FN:sgeneralsekreterares . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning medsyftet att belysa det vidgade internationellasäkerhetsbegreppets konsekvenser på nationell nivå och attföreslå åtgärder som tydliggör och integrerar dennagrundsyn i svensk säkerhetspolitik.