ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Bo203 · 1994-01-25 00:00:00 — Bostadspolitiken har utvecklats till ett dystert kapitel.Bakgrunden till utvecklingen är den förda politiken och denlågkonjunktur som drabbat , vilket fått till följd attefterfrågan på nyproducerade bostäder är låg. Den direktaeffekten av detta inom byggsektorn är ökad arbetslöshetoch en anpassning av produktionskapaciteten inom bostads-och byggsektorn. Bostadspolitiken har på så vis ävenförvärrat den ekonomiska krisen.Ur samhällsekonomisk synvinkel är det önskvärt att haen jämn byggproduktion. När väl konjunkturen vänder kanman förvänta sig en ökning i efterfrågan på nyproduceradebostäder. Det finns en risk att den utslagning av kapacitetinom byggsektorn som sker blir alltför stor. En lösningpå detta är att i stor utsträckning kanalisera resurser tillombyggnadsverksamheten.I ''En kartläggning avbostadsbeståndet ur ett ombyggnadsperspektiv'' finnskartläggning av behovet av ombyggnadsverksamheten.Antalet flerbostadshus med ett värdeår tidigare än 1951är 25 000. Några omfattande ombyggnader har inte gjorts idessa hus. blir dessaflerbostadshus och behovet av ombyggnadbedöms som stort. Antalet lägenheter i dessa flerbostadshusuppskattas till 275 000.Den planerade igångsättningen av nya bostäder är denlägsta sedan krigsåren. finns ca 55 000 tomma lägenheter, detta trots att ca 175 000 personer står i bostadskön. Trots ett stort antaltomma lägenheter är det nödvändigt med nytillskott för attmöta morgondagens behov.De stora förlorarna i dagens samhälle är ungdomarna,arbetslösa och bostadslösa. Vi har fått ett nytt begrepp isvensk bostadspolitik ''mambos'', undomar som bor kvarhemma, ett ''mammaboende'', vilket beror påarbetsmarknadssituationen. Ungdomar som har förlorat sittarbete och flyttat hem och ungdomar som är ''flygfärdiga''får inget riktigt arbete och stannar kvar hemma.Skillnaden mellan högkonjunktur och lågkonjunkturligger runt 100 000 ungdomar, unga människor som väntar på arbeteoch möjlighet till eget boende. Vi vet alltså redan nu att närkonjunkturen vänder så skall plötsligt en eller fleraårskullar ungdomar ut på bostadsmarknaden samtidigt.Vi har dessutom en ålderspyramid som kräver ettmycket stort tillskott av anpassade bostäder för äldre.Befolkningsökningen på grund av invandring och storabarnkullar, som är på väg att växa upp, kräver enframförhållning inom bostadssektorn.För varje år man väntar med att bygga bostäder såförvärras överhettningen när nästa högkonjunkturkommer. Vi riskerar att upprepa samma karusell som under1980-talet med inflation som rusar i väg, fastighetsprisersom går i taket och spekulationer som följer i dessa spår.Detta är det som kallas marknadens villkor. Med högefterfrågan blir också priset högt.För att undvika denna situation behövs omgående ettomfattande ROT-program, som även omfattar bostadshus.Men det är också viktigt att nyproduktionen kommer i gångför att motverka kommande flaskhalsar inombostadssektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ROT-program.
mot · GH02Bo205 · 1994-01-25 00:00:00 — Till följd av utvecklingen på arbetsmarknaden underinnevarande budgetår anvisades resurserför att motverka arbetslösheten. Mot slutet av budgetårettillfördes AMS ett nytt anslag på förbidrag för reparation, om- och tillbyggnad () avkommunala fastigheter.Enligt vad vi erfarit har många kommuner med hjälp avROT-anslaget startat eller planerat upprustning avskollokaler. Vi anser att det är en helt riktig åtgärd menanser att kretsen av nyttjandet av ett dylikt anslag är alltförsnäv.På utbildningens område har utvecklingen gått mot alltstörre frihet i att få vara utbildningsanordnare. Friskoloroch stiftelseägda skolor har godkänts och är nu mitt uppe isin roll som kunskapsförmedlare. I flertalet fall är de ävenägare till skollokalerna. Vi anser att eftersom dessa skolorär godkända för att erhålla ''skolpeng'' för undervisningen,bör de även bör vara godkända för att få del av de ROT-bidrag som avsatts för kommunala fastigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ROT-bidrag till fristående ochstiftelseägda skolor.
mot · GH02Bo209 · 1994-01-25 00:00:00 — Vårt land har hamnat i en ond cirkel med minskadtillväxt, färre människor i arbete och fler utan jobb.Sammantaget leder detta till allt sämre samhällsekonomi.Det gäller därför att vidta snabba åtgärder för att brytadenna negativa utveckling. Produktion, investeringar ochsysselsättning måste komma igång.Med målinriktade insatser på byggarbetsmarknadenskulle hjulen i samhällsmotorn kunna växlas upp fråndagens tomgång till en ''framåtväxel''. Enligt regeringensegen bedömning kommer bostadsinvesteringarna attsjunka med hälften, från en redan mycket låg nivå.Detta måste förhindras!Sverige kan och får inte avrusta och ställa sig utankompetens på ett så centralt och viktigt samhällsområdesom byggandet, särskilt som många tecken tyder på att enförbättring av konjunkturen -- och därmed ett ökatinvesteringsbehov -- står för dörren.I står varannan () av byggnadsarbetarna utanför den reguljärabyggarbetsmarknaden.Läget är lika dystert i flera andra län. somtusentals byggnadsarbetare går arbetslösa, formligen roparsamhället på arbetsinsatsr från deras sida. Så är t.ex. storadelar av ''miljonprogram'' av bostäderi stort behov av upprustning. Men det går trögt. Banker ochandra kreditinstitut är inte ens måttligt intresserade attställa upp med nödvändigt kapital. Därför är detnödvändigt med ett direkt ekonomiskt stöd från samhälletssida för att på bred front -- över hela landet -- få igångangelägen upprustning och skapa meningsfull sysselsättningför många arbetslösa byggnadsarbetare.Byggnadsvård är ett annat område där arbetslösa,yrkesskickliga byggnadsarbetare kan göra värdefullainsatser. Många äldre byggnader utgör del av ett omistligtkulturarv, som inte får förfalla. Ett sätt att lösa detproblemet vore att öka länsstyrelsernas anslag tillbyggnadsvårdsbidrag i de län där behov kan redovisas. finns många objekt som väntar påmedel för att komma igång.Vi föreslår 1. att hela den offentliga marknaden (inkl.allmännyttans bostadsbestånd) får statligaombyggnadsbidrag och därmed möjligheter till ROT-insatser,2. att, i län där behov föreligger, öka länsanslaget tillbyggnadsvårdsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lämpliga åtgärder för att pressaned den höga byggarbetslösheten i landet.
mot · GH02Bo212 · 1994-01-25 00:00:00 — Regional myndighet för kartor m.m. till Lantmäteri- och inskrivningsutredningen har i sittbetänkande om kart- och fastighetsverksamhet i myndighetoch bolag (SOU 1993:99) förutom en ny organisation förfastighetsbildning, fastighetsregistrering etc även föreslagitatt det i varje län bör skapas en regional myndighet förkartor och fastigheter. Denna myndighet skall ansvara förregionalt och lokalt bedrivna myndighetsuppgifter förfastighetsbildning, fastighetsregistrering, inskrivning,överlantmätarfunktioner samt för kart- och annanlandskapsinformation.Utredningen föreslår också, att uppdragsverksamhetenoch större delen av produktionen av allmänna kartorframöver skall bedrivas i aktiebolagsform och utsättas förkonkurrens. Utredningen understryker att produktionentill största delen skall kunna ske lokalt och regionalt.Starka skäl talar för att och Jämtlandslän skulle kunna samordna verksamheten för inskrivnings-och fastighetsbildning och att den för de båda länengemensamma regionala myndigheten skulle kunnaförläggas till Sollefteå.Skogsindustrin med sina många skogsfastigheter i debåda länen och kraftverksföretagen med sina intressenlängs de gemensamma ådalarna liksom de i övrigt historisktgemensamma kontaktytorna är starka argument för attSollefteå är lämplig ort för den regionala myndigheten.Arkiv och databasinformation behöver inte längre varalokaliserad till större befolkningscentra utan kan med fördelförläggas till mindre orter med god service påkommunikationsområdet.Det finns i samband med den departementalaberedningen av de olika utredningsförslagen rörande ettframtida anledning att övervägaom inte även det föreslagna bolaget -- Svenskt LantmäteriAB -- med uppgift att producera allmänna kartor och åtasig uppdrag på landskapsinformativa området skulle kunnaförlägga väsentliga delar av sin planerade produktion avkartor och tjänster till , i vilken kommun det(SVAR i ) bedrivs en livskraftig svenskarkivinsamling och information.
mot · GH02Bo213 · 1994-01-25 00:00:00 — Genom de 38 bygdegårdsföreningarna, organiserade i''Bygdegårdar i '', arrangeras tusentals möten, festeroch sammankomster helt ideellt. Bygdegårdarna blirbygdens och byns mötesplats över alla generationsgränser.Hembygdsföreningarna i , som är organiserade iSkånes hembygdsförbund och en del av Bygdegårdar iSkåne, bedriver en mycket värdefull mötesverksamhet. Devårdar det historiska arvet i bygden, genom t.ex.hembygdsmuseer, kvarnar och autentiska hembygdsgårdarmed gamla skånska miljöer.Vid reparationer och nybyggnationer har statenbidragit av kostnaden, kommunen med 30--35 %och föreningen med 15--. När nu kommunernas budgetblir alltmer ansträngd blir det vanligare att kommunen inteser det möjligt att bidra något. Det finns exempel påföreningar som velat renovera och varit beredda att täckaupp den del som kommunen tidigare åtagit sig, och därmedsjälva stå för av kostnaden, men då inte fått detstatliga bidraget. Motivet har varit att kommunen intebidragit.Detta förhållande bör utredas och åtgärdas. En störreegeninsats bör ju givetvis inte bestraffas utan snararepremieras, i synnerhet som samhällets ekonomi inteytterligare belastas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge Bygdegårdar i , medderas kvarnar, museer och hembygdsgårdar, möjlighet attfå behålla det statliga renoveringsbidraget.
mot · GH02Bo214 · 1994-01-25 00:00:00 — har hyrorna stigit kraftigt. Hyrantar en allt större del av en familjs budget. Orsaken till dettaär den alltför snabba indragningen av räntebidragen. Enannan följd av denna indragning har blivit att ny- ochombyggnaden av bostäder har sjunkit drastiskt.Arbetslösheten bland byggnadsarbetare har därför nu nåtthöjder som aldrig förr.Att det behöver sparas på bostadssubventionerna på siktär nödvändigt inte minst p.g.a. det storabudgetunderskottet. Men att göra så drastiskanedskärningar som görs i ett konjunkturläge då detgäller att få i gång ekonomin är felaktigt. Det är ocksåtveksamt om det blir några besparingar överhuvudtaget.Kontantstödet till alla arbetslösa urholkar besparingarna.De besparingar som görs drabbar endast de avhushållen som bor i bostäder byggda eller ombyggda efter1980, d.v.s. de bostäder som har statligt subventioneraderäntor. Dessa hushåll drabbas dubbelt eftersom deras husredan är de som är dyrast i utgångsläget.Det behövs därför en annan bostadspolitik. Först ochfrämst måste man avstå från att dra in ytterligareräntebidrag. I stället behöver byggandet stimuleras. Storabehov finns av att bygga nya bostäder och göra äldrebostäder tillgängliga för äldre och handikappade. Skolor,daghem m.m. behöver rustas upp.Mera långsiktigt måste en bostadspolitik skapas genomatt hyresskillnaderna mellan det nya och det äldre beståndetminskar. Därför kommer subventionerade räntor också attbehövas till ny- och ombyggda bostäder. Dessasubventioner kan finansieras genom fastighetsskatt föräldre bostäder som inte längre behöver räntebidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förändrad bostadspolitik.
mot · GH02Bo215 · 1994-01-25 00:00:00 — behöver en social bostadspolitik och ettbostadsdepartementBakgrundEn av den borgerliga regeringens första åtgärder var attavskaffa . Resultatet har bl.a. bliviten oklar ansvarsfördelning mellan statsråden och att frågorsom rör bostadspolitiken splittras upp på ett flertaldepartement. Detta har bidragit till att bygg- ochbostadsfrågor har misskötts i regeringen. Som enbyggindustrirepresentant uttryckte saken:Uppvaktar vi i en byggfråga finns det ettbostadsutskott och en ansvarig utskottsordförande.Uppvaktar vi regeringen har vi sju statsråd att välja bland...Valfrihet är ibland bra men nuvarande situation inomregeringen är inte funktionell.Bostadsdepartementet behövs omedelbartVänsterpartiet konstaterar att regeringen inte enbart haravskaffat , utan har också avskaffaten fungerande bostadspolitik. Återupprättande avbostadspolitiken behandlar vi i andra riksdagsmotioner. Idenna motion vill vi specifikt peka på det brådskandebehovet av att inrätta medhuvuduppgift att samordna bygg- och bostadspolitiken. Motbakgrund av den djupa kris som bygg- och bostadssektornbefinner sig i är detta helt nödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta ettbostadsdepartement.
mot · GH02Bo216 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundDet finns ett överskott på stora lägenheter i landet.Många äldre och/eller ensamstående tvingas av olikaanledningar bo kvar i lägenheter och egnahem som har enyta som långt överstiger behov och önskemål.Det är trögheten på bostadsmarknaden,skattelagstiftning, regionala prisskillnader m.m. som gör attmånga tvingas bo kvar i för stora lägenheter.Samtidigt finns det en stor och ökande efterfrågan påmindre lägenheter i många områden.Ekonomiskt stöd till delning av stora lägenheterVänsterpartiet avsätter medel för ROT-verksamhetinom bostadssektorn. Av dessa medel bör en del gå tillombyggnader av stora lägenheter för att effektivare utnyttjadet befintliga fastighetsbeståndet.Detta gör det möjligt för boende att bo kvar i sinhemmiljö och sitt bostadsområde och i en lägenhet som ärbättre anpassad efter behovet. Det ökar tillgången på smålägenheter till en låg kostnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till delning avstora lägenheter.
mot · GH02Bo217 · 1994-01-25 00:00:00 — Bostadsbidrag i vissa fall Enligt 12 § lagen om bostadsbidrag lämnas intebostadsbidrag till hushåll utan barn om sökanden ellerdennes make får kommunalt bostadstillägg (KBT) eller pågrund av bestämmelserna om inkomstprövning inte fårsådant tillägg. Trots att det i 2 § i samma lag anges att medmakar i lagen avses makar som lever tillsammans har 12 § ivissa fall tolkats så att inte heller när makar bor på skildahåll och har skilda hushåll kan den ene maken uppbärabostadsbidrag och den andre KBT. En vissoklarhet synes även råda i gällande föreskrifter och praxisom hur lagen skall tolkas i de aktuella fallen.Det förhållande som beskrivs ovan har i vissa fall fåttorimliga konsekvenser. I ett fall där den ene maken avålders- och sjukdomsskäl permanent bor på ochdär uppbär KBT har inte den andre maken samtidigtbeviljats bostadsbidrag för sitt boende trots attinkomstförhållanden och bostadskostnader är sådana attbidrag hade utgått om denne betraktats som ensamstående.I detta fall hjälper det inte heller om makarna ärfolkbokförda på var sin adress. I princip måste de ta utäktenskapsskillnad för att den hemmaboende maken skallkunna få bostadsbidrag eller av skattemyndigheternataxeras som två ensamstående personer.Det kan knappast vara rimligt att makarna i detbeskrivna fallet skall behöva skiljas eller att den andremaken skall behöva flytta med till det särskilda boendet avekonomiska skäl. Enligt vår mening bör därför reglernaklargöras eller ändras på så sätt att det för makar sompermanent bor på skilda håll skall vara möjligt för den enemaken att uppbära bostadsbidrag, som den andremaken har KBT. Det bör klart framgå attbostadsbidragslagen skall tolkas på detta sätt åtminstone ide fall där det kan påvisas att den ene maken på grund avsjukdom har behov av egen bostad, t ex i form avgruppbostad.Riksdagen bör av regeringen begära attbostadsbidragsreglerna i de ovan beskrivna fallen ändrasoch att regeringen för redovisar vidtagna åtgärdereller om så befinns nödvändigt återkommer med förslag omlagändring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av reglerna förbostadsbidrag i vissa fall.
mot · GH02Bo222 · 1994-01-25 00:00:00 — När de som drabbades av förgiftningar genomtandlagningar, det som felaktigt kom att kallas oralgalvanism, slog larm om sina svårdiagnostiserade problem,hade de svårt att få stöd. är det ingen som rycker påaxlarna åt deras problem.Dessvärre tycks de som har drabbats av''elöverkänslighet'' mötas av samma problem. Eftersomsambanden mellan symptom och det som antas vara derasorsak inte i alla avseenden synes vara helt klara, åtminstonefinns det vissa åsiktsskillnader om detta -- när gör det intedet initialt inom ett forskningsområde -- så tycks situationenha blivit låst.Vad som är extra allvarligt är att det inte bara är demsom redan drabbats av problem, som det gäller, utan de fallsom kommer att ''rekryteras''. Oavsett om magnetfält ochelströmmar är själva orsaken till de drabbades problem,eller en utlösande faktor bland flera, är deras problempåtagliga. För att förhindra att antalet drabbade snabbtökar, måste pågående forskning samordnas och gjorda rönsnabbt komma till praktisk användning.Framför allt måste vi förhindra att sjukdomsutlösandefaktorer, oavsett vilka de är i vår miljö, inte hos ungamänniskor staplas till en höjd, där ingen återvändo finns,och kanske på länge än ingen bot.Lösenordet framför alla andra är självfallet --förebyggande åtgärder. Det rör sig ännu ''bara'' om ett partusen drabbade, men om/när de blir fler blir kostnadernaför uteblivna arbetsinsatser, vård och el-sanering avarbetsplatser och bostäder ytterligare en ekonomiskbelastning såväl för den enskilde som för samhället.I Arbetsmiljöfondens publikation, AMFO-info nr 5 år1993, presenteras många av de problem som på olika sättrelaterats till fält, strömmar och strålning. Tillsammans medannan pressinformation och TV-program under hösten 1993ges man tillräcklig information för att inse att något måstegöras omgående.Ett åtgärdsprogram, som tar upp både förebyggande,sanerande och vårdande åtgärder liksom en genomgång avarbetsskadebestämmelsernas tillämpning för de drabbade,borde utarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett program för att motverka ochråda bot på de problem som drabbar elallergikerna.
mot · GH02Bo223 · 1994-01-25 00:00:00 — har många människor i vårt landdrabbats av elöverkänslighet av olika svårighetsgrad.Elöverkänsliga är en kategori människor som är i starktbehov av samhällets respekt, vilja till hjälp, vilja till stödsamt förståelse. Elöverkänsligas situation kan jämföras medtidigare arbetsrelaterade sjukdomars historia såsomasbets,lösningsmedel m.m. Innan forskningsresultat varsäkerställda led dessa drabbade människor oerhört. 11,8mkr kostar det att förtidspensionera en 35-åring med180 i årslön. Man räknar med ett produktionsbortfall(), förlorade skatter och avgifter (2,) samt ATP(3,) (källa nr 26/93).Det är möjligt att få elöverkänsliga att fungera bådehemma och i arbetslivet. Tekniken klarar det sjukvårdeninte klarar. Med ett elsanerat hem och en elsaneradarbetsplats kan den elöverkänslige leva ett någorlundanormalt liv. I en slutrapport från företaget tillArbetslivsfonden har man iakttagit att insatser i dendrabbades arbetsmiljö kan bli helt värdelösa om man inteockså tog hänsyn till hem och fritidsmiljö. (Ellemtel harerfarenhet av 49 elöverkänsliga personer. )Något måste nu göras åt de elöverkänsligas situation. Enviktig åtgärd är att tar sig an frågan ytterligare ochrekommenderar kommunerna att beviljabostadsanpassningsbidrag.Viktigt är också att i förebyggande syfte utnyttja allkunskap vid nybyggnad och ombyggnad av såväl bostadshussom arbetsplatser när det gäller elinstallationer av olikaslag. En ökad kunskap bland såväl tillverkare somelinstallatörer när det gäller de elöverkänsligas problem ärockså nödvändigt. Forskning och metodutveckling ang.detta problem bör intensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt tillbostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid elinstallationer sökaförebygga och avhjälpa elöverkänslighet.
mot · GH02Bo224 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt en undersökning utförd av Arbetsmiljöinstituteträknar man med att av befolkning ärelöverkänslig. De flesta som blivit elöverkänsliga harskadats i samband med bildskärmsarbete. Av dessaelöverkänsliga kan en del genom egna åtgärder sanera sinhemmiljö och arbetsmiljö, men för en stor andel är dettainte möjligt, utan stora insatser är nödvändiga för att de skakunna leva ett drägligt liv.De som drabbas av elöverkänslighet påverkas inte baraav bildskärmar, utan även av TV, lysrör, kyl, frys osv. Ävengrannars elutrustning påverkar den elöverkänslige. För denelöverkänslige som inte får hjälp att sanera sin bostadinnebär det att han eller hon tvingas fly från sitt hem ochbosätta sig en ensligt belägen stuga. Självklart påverkas helafamiljen av detta.I allmänhet leder en elsanering till att hälsotillståndetförbättras och därmed till att även känsligheten för elminskar. Elsanering är således en viktig del irehabiliteringen.I vissa kommuner beviljas bostadsanpassningsbidrag förelsanering, men någon självklar rätt till detta finns inte.Enligt en undersökning som gjordes har 63 personerav 100 fått bidrag till elsanering. Erfarenheten visar att deflesta som genomfört en elsanering mår bra eller bättre eftersaneringen. Saneringen bör gälla både för hem ocharbetsmiljö. Även samhällsekonomiskt blir detta en vinst,eftersom de flesta efter sanering kan återgå i arbete.Det bedrivs kvalificerad forskning kringelöverkänslighet. Forskningen bör inriktas mot attdokumentera och utvärdera åtgärder för rehabilitering ochsymptomlindring som elöverkänsliga och arbetsgivarevidtagit i sina bostäder resp. arbetsplatser. Fortsattforskning behövs också för att vetenskapligt kunnafastställa elöverkänslighet. De påbörjade studier avhudförändringar som vidtagits vid Institutetmåste vidareutvecklas. Slutligen måste forskningenbedrivas i nära samarbete med berörda patienter ochpatientförening (FEB). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att elöverkänsliga skall ha rätttill bostadsanpassningsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för kommunalt stöd tillbostadsanpassning vid elöverkänslighet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elöverkänsligas rätt till bidragäven till annan utrustning som krävs för att minska densociala isoleringen,4. att hos regeringen begär förslag tillfördjupad forskning kring elöverkänslighet i närasamarbete med drabbade personer.