mot · GH02U413 · 1994-01-25 00:00:00 — Vapenhandeln i världenVärldens vapenhandel ökade dramatiskt under 1970-och 1980-talen. De rika I-länderna sålde vapen till fattigastater, ofta militärdiktaturer, i tredje världen. Sedan slutetav har dock utvecklingen vänt. minskarvärldens vapenhandel av flera skäl. Dels har det kallakrigets slut lett till att stormakterna inte längre konkurrerarmilitärt i olika delar av världen. och USAsom tidigare beväpnade sina ''allierade'' i regionalakonflikter på , i eller iSydasien har inte längre samma intresse för att sälja vapentill regionala krig. Dessutom har f.d. Sovjetunionensvapenindustri till stora delar upphört att fungera. Tredjevärldens länder har också svårt att låna pengar då deredan är svårt skuldsatta.Men trots denna positiva utveckling utgör fortfarandevapenhandeln i världen ett stort problem. Vapenhandelnförvärrar och militariserar konflikter, den späder påregional kapprustning (t.ex. mellan och )och förlänger krig och inbördeskrig runt om i världen.Dessutom leder dessa krig till att många människor måstefly. av världens flyktingar är på flykt frånkrig. Krig som utkämpas med vapen som köpts från de rikaländerna. Vapenhandeln har dessutom medverkat till densvåra skuldsättning som många av tredje världens länderhamnat i.Den internationella vapenhandeln har mycket storbetydelse för utvecklingsfrågorna i tredje världen.Vapenhandeln förvärrar och förlänger krigen. Den stödjerdiktaturer och motverkar demokratiseringen, och arbetetmed respekt för de mänskliga rättigheterna. Vapenhandelni världen bidrar till skuldbördan och försvårar ekonomiskoch social utveckling genom att knappa resurser i ställetanvänds till vapenimport.Därmed borde vapenhandeln ses som en av de viktigastefrågorna som står på den politiska dagordningen vad gällertredje världen.Sveriges vapenexportSverige har legat bland världenstio största exportörer av vapen. sålde Sverigemycket vapen till länderna i tredje världen, men denandelen har minskat . Under 90-taletvar de tre största köparna av svenska vapen , Norgeoch . Andra stora köpare var t.ex. ,, , och Malaysia.Sedan den nya vapenexportlagen trätt i kraft den 1januari 1993 har regeringen gett tydliga signaler om att enliberalisering av vapenexporten är på gång. Man har försöktöppna för nya vapenaffärer, vilket möttemotstånd i och . Dessutom harKMI uppgett att man numera betraktar Persiska viken-området som godtagbart för export av ''övrigkrigsmateriel'', och sådana leveranser har enligt KMI redanskett. Dessutom har man börjat förbereda export till nyaköparstater i , t.ex. och Thailand.Mot bakgrund av det som är känt om vapenexportensnegativa konsekvenser är detta mycket olyckligt. Dessutomhar regeringar varitrelativt restriktiva med att bevilja krigsmaterielexport tillnya köparländer. Denna praxis bör inte frångås.Följande ovillkorliga hinder för svensk vapenhandel(export, licensförsäljning eller samarbetsavtal) ska gälla, såatt militär materiel med svenskt ursprung inte ska kunnasäljas till: stat som befinner sig i, eller kan befaraskomma i, väpnad konflikt inom eller utom landet statsom undertrycker mänskliga rättigheter stat med egnamilitära styrkor, som är engagerade i stridshandlingarutanför det egna territoriet, eller som hålls kvar där efterdet att striderna har upphört, såvida inte stationeringen ären följd av beslut i FN eller ESK.På det internationella planet bör aktivt verka fören restriktiv vapenexportpolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som en del av sinutrikespolitik verkar för en minskad svensk europeisk ochinternationell vapenhandel,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att antalet köparstater avsvenska vapen skall minskas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den svenskavapenexportlagstiftningen bör skärpas så att det generellaförbudet mot krigsmaterielexport kompletteras med enlagfäst begränsning av möjligheterna till dispens,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ovillkorliga hinder för svenskvapenhandel,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att all export av svenskkrigsmateriel skall upphöra om köparlandet kommer i krig,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begreppet ''övrigkrigsmateriel'' utgår och att samtliga exportvillkor skallgälla för all export av ''krigsmateriel'',7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att redovisningen av exportenbör göras mer öppen så att det blir offentligt vilka produktersom exporteras till vilka stater.