ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02U607 · 1994-01-25 00:00:00 — Det svenska initiativet till att inom FN arbeta framstandardregler som skall medverka till förbättrade villkorför handikappade världen över har varit framgångsrikt.Förslaget till regler i FN:s ekonomiska och sociala råd(Ecosoc) togs upp i generalförsamlingen ochantogs, men beslutet ledde inte till någon ökadmedelstilldelning.En avgörande och viktig del av standardreglerna handlarom övervakning av hur reglerna efterlevs i olika länder. Fördetta arbete är en särskild rapportör och en panel medexperter föreslagna.De medel som FN har i sin budget är endast 30 000 dollareller för arbete med hela dennaviktiga fråga. Med en sådan budget kan inte det föreslagnaarbetet bedrivas.Vänsterpartiet anser därför att regeringen måste agerakraftfullt för att FN inom sin ordinarie budget skall avsättatillräckliga medel för att övervakning av Standard Rulesskall kunna genomföras.Vi anser också att regeringen kraftfullt måste verka föratt de nya handikapprogram som kommer inom FN skall fånödvändiga resurser för att kunna utvecklas. 'Disabled Peoples' International (DPSI-S) och densvenska regeringen har under FN:s handikappårtionde tagitviktiga initiativ och gett betydelsefullt stöd för att målen omjämlikhet och full delaktighet skall kunnagenomföras. Därför är det angeläget att fullfölja svenskaåtaganden och se till att handikappresurserna inom FNökar.Vänsterpartiet vill därför även att ställermedel till FN:s förfogande för att förverkligahandikapprogrammet. Vi föreslår att för budgetåret1994/95 anslås till FN för sådan verksamhet.Vi tror att ett sådant initiativ även skulle få andra länder attge riktade bidrag till FN:s handikappverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen i FN tar upp fråganom att tillräckliga medel skall finnas i FN:s ordinarie budgetför arbete med Standard Rules för handikappade och för attstödja nya handikapprogram,2. att beslutar att till Bidrag till vissaorganisationer för /95 anslå 1 miljon kronorför FN:s arbete med att föra ut FN:s Standard Rules m.m.enligt vad i motionen anförts om det angelägna i att fullföljaSveriges åtaganden inom FN.
mot · GH02U619 · 1994-01-25 00:00:00 — Den har av () blivit tillrättavisad därför att viinfört en karensdag i arbetsskadeförsäkringen och därmedbrutit mot konvention nr 121. har ratificerat dennakonvention.Grundprincipen är den att en arbetsskada ellerarbetssjukdom skall ersättas så att arbetstagaren inte blirekonomiskt lidande. ILOs utslag var starkt kritiskt, ochhittills har inte regeringen kommit med något förslag tillrättelse.Den anmälan som gjordes till gällde ocksåarbetsskadebegreppet, som infördes , därbevisbördan mer flyttades över till arbetstagaren. harundrat varför man ändrade dessa regler och vill ha enförklaring av . intar alltså en kritisk hållning tillatt ändrade arbetsskadebegreppet.Sverige har brutit motinternationella konventioner. Vi tänker då bl.a. på denbarnkonvention som vi undertecknat. Vi börjar mer ochmer bete oss som ett land i tredje världen som på grund aven stor fattigdom inte fullt ut kan fullfölja sina åtaganden.Sverige har utnyttjats som ett dåligt exempel i stället somett föredöme.Vänsterpartiet fördömer detta agerande och anser att vistrikt skall följa de konventioner som regeringen ratificerar.Nu har regeringen även på ett internationellt planutmärkt sig med att slå ned på svaga grupper i samhället.Sverige har också frångått principen om att denarbetstagare som drabbas av skador och sjukdomar pågrund av arbete skall ha full ersättning för sitt lidande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella konventionersom ratificerats av .
mot · GH02U620 · 1994-01-25 00:00:00 — LevnadsförhållandenUnder senare tid har nya rapporter kommit om kraftigtförsämrade levnadsförhållandena på . Orsakerna tilldetta är främst att stödet från de förmånligahandelsförbindelserna från har upphört samtUSA:s sanktioner.Den ekonomiska krisen har krävt drastiskanedskärningar och lett till massavskedanden, där anställdahänvisats till arbete på landsbygden.Kuba har stort behov av katastrofbistånd.De alliansfria staterna har vädjat om hjälp till detkrisdrabbade och mot ekonomiska blockad.För att motverka den ekonomiska krisen har denkubanska regeringen genomfört en liberalisering av detekonomiska livet med ökat privat ägande samt förbättradeförhållanden för utländska investeringar.Mänskliga rättigheterAmnesty International påpekar att ett stort antal olikabrott mot staten leder till dödsstraff på Kuba.Yttrande- och föreningsfriheten har begränsats. Därtillfinns uppgifter om olaga ''psykiatrisk'' behandling avförmodade brottslingar.Trots dessa och andra kränkningar av mänskligarättigheter förespråkar dissidenter en demokratisering medfredliga medel och krav på att handelsembargo motKuba hävs, då det leder till ökad spänning ochvåldshandlingar.EG-kommissionen har riktat stark kritik mot . Man sade bl.a. att en utvidgning avhandelssanktionerna mot allvarligt kan skada detransatlantiska relationerna.Organisationen , som leds avden förre amerikanske försvars- och justitieministern , hävdar att sanktionspolitik är''otidsenlig, onödig, skadlig och kanske farlig'' och att mani stället borde ''aktivt främja det fria flödet av informationeroch idéer till det kubanska folket''.Sveriges utvecklingssamarbete med inleddes år1969. beslutade att successivt avvecklabiståndet och 1979/80 upphörde att vara programlandinom SIDA:s ram. har biståndsprojekt ochsamarbete kanaliserats genom BITS och SAREC.Den 14 november 1991 beslutade regeringen att''utvecklingsarbetet med skall upphöra i takt med attingångna åtaganden avslutas''. Detta gäller BITS ochSAREC. Dessutom skall ''inga ytterligare kursinbjudningartillställas avseende BITS internationella kurser ellerstipendieprogrammet som ... organiseras av ''.Beslutet togs mot bakgrund av riksdagsbeslutet den 3maj 1991 (prop. 1990/91:100 bil. 5, UU15) angående nyariktlinjer för utvecklingssamarbetet med Latinamerika.I årets budgetproposition finns inga förslag som gällerKuba, inte ens beträffande samarbete i fråga om kultur ochvetenskap. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen aktivt bör verkaför att sanktioner mot upphör,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att icke i något avseendeför egen del medverkar i sanktioner mot ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt verkar för attKuba respekterar de mänskliga rättigheterna samt snarastavskaffar dödsstraffet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samarbete inom kultur ochvetenskap återupptas med ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behov föreligger avkatastrofbistånd till .
mot · GH02U622 · 1994-01-25 00:00:00 — har befunnit sig på FNsdagordning för avkolonialisering. är det ett av de fåländer för vilka man ännu inte har funnit någon lösning.Konflikten i som ställer motsjälvständighetsrörelsen har pågått i mer än 20 år.Västsahara var en spansk koloni och skulle viddenna tidpunkt genomgå ett avkolonialiseringsprogram.Denna process hann inte ens börja eftersom Marockoplötsligt gjorde anspråk på territoriet och invaderade det.FN fördömde invasionen och återupprepadeVästsaharas rätt till självstyrelse och till en folkomröstningom självständighet. Rätten till en folkomröstning fick ävenstöd i ett utlåtande från den Internationella domstolen.Marocko ignorerade FNs och Internationella domstolensståndpunkter.Under många år debatterade de afrikanska staternaVästsahara, och 1982 kom den , , med ett uttlåtande till stöd förVästsaharas självständighet. valde då att lämnaorganisationen. På uppmaning av OAU tog FN upp fråganigen, och 1985 antog resolution 4050som uppmanade generalsekreteraren att verka för enfolkomröstning och förhandlingar mellan ochsjälvständighetsrörelsen, Polisario. Även dessaansträngningar har varit fruktlösa.1991 steg hoppet på nytt då antogresolution 690 om bildandet av FN-styrkan för övervakningav folkomröstningen i (). I enlighetmed FNs nya fredsplan trädde ett eldupphör i kraft den 6september 1991 som skulle lägga grunden tillfolkomröstningen . Folkomröstningen harännu inte ägt rum därför att ständigt har kommitmed nya krav som inte är omnämnda i FNs fredsplan.Utöver röstlängden års spanska folkräkning harMarocko velat anmäla ytterligare 120 000 människor somröstberättigade. Polisario har gått med på att utökaröstlängden med de som kan presentera skriftliga bevismedan insisterar på att muntliga bevis skall varatillräckliga. har dessutom vid ettflertal tillfällen brutit mot fredsplanen, landet har hindratbekräftade sahrawier att åtevända, intervenerat medmilitära medel, organiserat folkomflyttningar samt fört bortoppositionella.Västsahara förtjänar uppmärksamhet, dess befolkninghar alltför länge kämpat för sina grundläggande rättigheter.Det är endast genom tunga påtryckningar från detinternationella samfundet och somMarocko kan förmås att samarbeta om en folkomröstningsamt upphöra med kränkningarna av de mänskligarättigheterna i . Våra traditioner att försvaramänskliga rättigheter samt små länders ansträngningar attförsvara folkrättsliga principer, förpliktigar attagera kraftfullt i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja en folkomröstning iVästsahara,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att främja de mänskligarättigheterna i .
mot · GH02U625 · 1994-01-25 00:00:00 — Barn i alla länder är vår världs viktigaste tillgång. Barnenär allas vår framtid. Därför är alla barn berättigade till vårtskydd i alla upptänkliga former.Detta är också utgångspunkten för Förenta Nationernasinitiativ till skapandet av . Där fastläggesbarnets rättigheter och skydd i de flesta aktuella situationer.Här ska behandlas en särskild aspekt, nämligensexturismen.Sexturismen, alltså företeelsen att personer reserutomlands främst för illegal sexualitet av alla de slag, oftamed barn, är ett växande problem över hela världen. Dennasexhandel är avskyvärd och oacceptabel. Alla tänkbaraåtgärder måste vidtas för att försöka sätta stopp förverksamheten.Lagföringen av de brottsliga sexturisterna varierarmellan länderna. Ett gemensamt problem är att lagföringeni hög grad är ineffektiv. För del ställdes saken iblixtbelysning då en svensk sexturist lyckades undgårättvisan i Bangkok.Främst är sexturismen tveklöst en internationellbrottslighet som särskilt hårt drabbar de utsatta barnen.Därför ligger det nära till hands att -- med utgångspunktfrån -- skapa ett tilläggsprotokoll omsexhandel med barn. Ett sådant dokument borde få sammabreda anslutning som grunddokumentet.Härigenom skulle ett utomordentligt starkt tryck påvarje land skapas att vidtaga även nationella åtgärder. Isexturistens hemland borde man underlätta lagföringen avsexuella övergrepp och i turistlandet måste man samtidigteffektivisera sin egen lagföring. För del voreuppenbarligen det mest avskräckande om svenskasexturister fick dömas i turistlandet, exempelvis ,och där avtjäna sitt straff.Ett svenskt initiativ i FN om ett sådant tilläggsprotokollmåste ses som en naturlig uppföljning av denbarnkonvention, till vilken var en av de främstatillskyndarna.Avslutningsvis kan inte nog betonas att alla vägar måsteprövas för att minimera sexhandeln -- för barnens bästa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sexturism.
mot · GH02U627 · 1994-01-25 00:00:00 — antog FN en Allmän förklaring för demänskliga rättigheterna. I trettio ''artiklar'' slog man fastvarje individs rätt till liv, frihet och personlig säkerhet,social trygghet, arbete, uppfostran och nationalitet.Rätten till religions-, åsikts-, yttrande- och mötesfrihetingick också. Trots att det har hänt mycket är det i mångaländer sämre än det var 1948.Under de år som gått har FN proklamerat speciella ''år''och ''årtionden'', bl. a. kvinnans, barnens och de äldres år.80-talet var dricksvattnets årtionde. skulle allajordens invånare ha tillgång till fullgott dricksvatten.Det målet har inte uppfyllts och FNs insatser är intetillräckliga. Men tillsammans med olikafrivilligorganisationer måste FN fortsätta sitt enträgnaarbete att förbättra villkoren för världens folk.Sedan många år har tidningen under ett arbete i och med trädplantering.VI-skogen har 70 planteringsområden och odlar fram 8miljoner plantor . Minst en miljon människor fårbättre levnadsvillkor tack vare VI-skogen.Trädplantering har många positiva effekter, t ex attmänniskor får tillgång till ved, marken täcks med gräs ochannan vegetation som förhindrar jorderosion, och djurenfår möjlighet till bete.I en fattig by i svälter alla i byn under periodervarje år. Alla utom familjen som har ett mangoträd som kange tusen kilo frukt . I VI-skogen odlas nu på försökjackfrukt. En sån frukt kan väga , det ger mångaportioner.VI-skogen delar ut 1 miljon fruktträdsplantor.Det borde vara en mänsklig rättighet att ha frukt att äta.FN kan bidra till bättre levnadsvillkor för världenssvältande folk genom att proklamera fruktträdens årtionde.Det måste planteras träd överallt där människor svälter,överallt där träd kan växa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att FN proklamerar ettfruktträdens årtionde.
mot · GH02U628 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt uppgift avrättades minst 200 människoregenmäktigt av säkerhetsstyrkorna och deras civila agenter.Mordhot och trakasserier ökade dramatiskt och fleramänniskor bortfördes av icke identifierade beväpnade mänsom troddes tillhöra säkerhetsstyrkorna. Många människor''försvann''. Det kom ett stort antal rapporter om att poliseroch civila, som av allt att döma agerade med deras tystamedgivande, gjorde sig skyldiga till tortyr och misshandel.Så beskriver i sin årsboksituationen i under 1992.Färskare rapportering som avser 1993 (-- 1december) ger preliminär statistik som är minst likaskrämmande. 181 människor har avrättats. Av dessadödades 43 i tio olika massavrättningar. 46 har rapporterats''försvunna'' -- av dessa hittade man senare 26 avrättade. 74fall av tortyr har rapporterats. 284 lever under dödshot.I samband med besöket av FN:s Mr-expert påGuatemala, , , publicerade TheArch Bishop's Office for Human Rights en rapport somkonstaterar att civilbefolkningen i konfliktområdenadrabbats svårt av övergrepp från de beväpnade styrkorna.Dr rekommenderar i sin rapport regeringen attundersöka förekomsten av dödspatruller, hemligabegravningsplatser och hemliga fängelser.Upproret i i i januari 1994bidrog till ett kraftigt ökat internationellt tryck också påGuatemalas regering. Överläggningarna mellan URNG ochGuatemalas regering återupptogs under FN:s överinseendeoch förhandlingsprocessen kom åter i gång. I en gemensamdeklaration förklarar man att målsättningen är att finna enlösning på konflikten . Deklarationen slår fast attde tidigare Oslo- och Mexiko-överläggningarna bildargrund för fortsatta förhandlingar. Vidare fastställs att FNblir övervakare för att kontrollera att olika avtal ochöverenskommelser förverkligas. Man fastslår vidare ideklarationen att civila och folkliga organisationer ska drasmed i förhandlingsarbetet. En internationell grupp skaunderstödja fredsprocessen. Mycket återstår dock innanfredsprocessen nått sitt mål. Internationellt tryck ochinternationellt stöd i fredsprocessen är nödvändigt. Norgehar engagerat sig för att finna lösningar och för att få i gångfredsprocessen. Det är av största vikt att även Sverigesregering engagerar sig i frågan och medverkar till attfredsprocessen blir framgångsrik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt verkar för att avrättningar, försvinnanden ochtortyr som genomförs av säkerhetsstyrkorna stoppas,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ge ett aktivt stöd åt fredsprocessen,3. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ett ökat humanitärt stöd till .
mot · GH02U629 · 1994-01-25 00:00:00 — antog sin hittillsstarkaste resolution angående övergreppen mot mänskligarättigheter i /. Resolutionen fördömer deövergrepp som and () begår mot landets medborgare, och resolutionenifrågasätter legitimiteten i den process som pågår att samlaen nationalkongress. Resolutionen fastslår att SLORC inteär en legitim regering. Resolutionen inte bara fördömersituationen i /, utan den innehåller också enuppmaning till generalsekreteraren att implementerainnehållet i resolutionen, dvs. att aktivt agera för attåterföra demokrati i landet. Detta agerande måste leda tillatt den legitima regering som valdes 1990 återinsättes ochatt Aaung frigives. Resolutionen går dock inteså långt som att föreslå ett vapenembargo.Amnestys rapport bekräftar deomänskliga förhållanden som råder i /. Denhar rubriken ''/-- ett skräckvälde bakomstängda gränser'' och avslöjar politiska fängslanden,inkorrekta rättegångar, tortyr och misshandel, tvångsarbetem.m. av terror som rått i /Myanmarhar tusentals civila skjutits, demonstrerande studentermejats ner, buddistmunkar tvingats till underkastelse ochoch en kvarts miljon muslimer drivits från sina hem ochutsatts för våldtäkter och övergrepp. Det är inte försvarbartatt sälja vapen till en regering som använder vapen mot sitteget folk.Bistånd från ges via och OlofPalmes Internationella Centrum till burmesiska flyktingar iThailand, till radiostationen till fackliga organisationer i /. Det äremellertid viktigt att humanitärt biståndutökas att omfatta de s.k. befriade områdena inne i ,som kontrolleras av de etniska minoriteterna. finnsmöjligheter att genomföra sådant stöd och detta efterfrågasav de etniska minoritetsgrupperna. Som ett stöd i befrielse-och demokratiseringsprocessen behövs utbildningsinsatser.För att minska det ekonomiska beroendet av opiumodlingbehövs stöd till att utveckla alternativa odlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i internationella fora verka för att /Myanmarsdemokratiska regering vald i demokratiska val 1990 återfårmakten,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt verka för att politiska fångar i /frigesoch att mänskliga fri- och rättigheter återinförs,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utökar sitt humanitära stöd till /Myanmaratt även omfatta de befriade områdena som kontrolleras avetniska minoriteter,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt verka för att vapen och avancerad teknologi inteexporteras till / .
mot · GH02U632 · 1994-01-25 00:00:00 — Med kommunismens fall och upplösninguppstod ett antal nya stater på dess forna territorium. I endel fall stater som existerat. I en del fall gamlanationer, som inte existerat som statsbildningar sedan fleraårhundraden. En sådan är Ukraina.Historiskt har spelat en viktig roll såvälkulturellt som politiskt för utveckling. Ukrainautgjorde, särskilt med västra eller , denöstra utposten av det forna . Författare somJoseph kan i sina verk vittna om betydelseför den östjudiska civilisation och kultur, som lämnat såmånga spår i moderna utveckling.Vid besök i överraskas man också över detlevande historiemedvetandet kring såväl vikingarnashärjningar som bidrog till grundandet av Kiev-riket som degemensamma krigsansträngningarna mellankosackhövdingen och vår egen . Dessahistoriska utvikningar kan tyckas episodiska, menunderstryker att , inte bara i det egna folkets ögon,alltid utgjort en europeisk utpost och inte en sibirisk.Ukraina är ett europeiskt land. är såväl europeisktsom sibiriskt.Ukraina har inte bara historiska band till utanutgör också en av vårt lands närmsta grannar. Det blevsvenskarna mycket påtagligt varse om inte annat i april 1986vid Tjernobylolyckan.Ukraina har 55 miljoner invånare och är till ytan nästRyssland största stat. Även om Ukrainaskärnvapen avvecklas och även om slagkraften hos deväpnade styrkor som övertogs från det forna Sovjetunionenkan diskuteras utgör de numerärt en av störstakrigsmakter. Geopolitiskt kan spela en roll sombuffert mellan två stormakter ochRyssland. Det kan ha en icke oväsentlig betydelse också försäkerheten för och de baltiska staterna.I ett globalt maktperspektiv kan det synas realistiskt attUSA helt prioriterar relationerna till . Detförklarar också det starka tryck som utsatt Ukrainasledning för i strävan att avveckla de ukrainska kärnvapnen.Det är emellertid inget skäl för att negligerarelationerna till i den utsträckning som skett.Tvärtom är det ett starkt regionalt säkerhetspolitisktintresse att utveckla goda relationer med såväl Rysslandsom . Den hittillsvarande nonchalansen motUkraina kan bara stärka de imperialistiska tendenserna iRyssland vad avser Ukraina.Sverige har upprättat diplomatisk beskickning i Kiev.Sverige bör därutöver intensifiera utbyte och samarbetemed . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklade kontakter och utbytemellan och Ukraina.Stockholm den 25 januari 1994Lennart Rohdin (fp)
mot · GH02U634 · 1994-01-25 00:00:00 — Assyrierna (syrianerna) utgör ursprungsbefolkningen itvåflodslandet , som är delat mellanTurkiet, , och . Totalt finns det över tremiljoner assyrier i hela världen varav 1,5 miljoner i , 0,5miljon i , 40 000 i Iran.I sker en minskning av det assyriskafolket, genom att förföljelsen av det är stor i sydöstraTurkiet. uppskattas kvarvarande assyrier vara endastcirka 2 000 personer.I den pågående konflikten mellan kurdiska gerillan ochturkisk armé kläms assyrierna hårt mellan dessa två parterskrav om lojalitetsförklaringar.Det råa våldet mot assyrierna har ökat och allt fler av dekvarvarande assyrierna har fallit offer och dödats.Några kända händelser är:I augusti 1992 mördades byn borgmästare 13 januari 1993 överföll beväpnade män vid olikatillfällen två minibussar utanför staden i sydöstraTurkiet. Fem assyrier avrättades kallblodigt. Bland demåterfinns byordföranden från byn samtkyrkorådsordföranden i den syrisk-ortodoxa församlingen iAusburg. Överfallen var planerade och synnerligen brutala.Bote (Bardakcikoyu)körde turkiska armén ut de kvarvarandebyborna i byn . Byn är totalförstörd och jämnadmed marken.Bakisyan (Alagöz). Den turkiska militären gick in i bynBakisyan och förde bort flera familjer för förhör. Mananklagade dem för att ha gett mat till . Fleraav byborna misshandlades och utsattes för tortyr.Slutet av november 1993 kördes de kvarvarande kristnafamiljerna i byn bort. Många misshandlades och torteradesefteråt. En misshandlades så svårt att han liggeri koma.Hassana (Kösrali)tvingar den turkiska militären bortinvånarna i byn efter ett ultimatum. I början avdecember börjar de turkiska myndigheterna att utsätta defördrivna byborna, som sökt sin tillflykt till olika städer,ifrån Hassana för hot och misshandel för att tvinga dem att,i TV och massmedia, skylla deras fördrivning från sin by påden kurdiska 29 november- 93 dödades borgmästaren, sedan 30år, i byn när han var på väg för att hjälpa byinvånarnaatt få köpa byggmaterial. var en respekteradman av omgivningen och en omtyckt ledare bland bynsinvånare.Dessa illdåd är bara några exempel av en lång rad, därolika grupper gör allt för att driva bort detta folk ifrån dessbyar i sydöstra de senaste 25 åren har assyrierna utsatts för olikaslags övergrepp. Man har förbjudit undervisning i assyriska,förstatligat skolor och kyrkor, förbjudit att utöva kulturellatraditioner, påtvingat dem att registrera sig antingen somaraber eller kurder, förnekat dem högre utbildning m.m.Turkiet är medlem av FN, och bör i dessa organ arbeta för att följer sinaåtaganden om mänskliga rättigheter och erkännande avetniska minoriteter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att uppmärksammaassyriernas (syrianernas) situation.