mot · GH02N408 · 1994-01-25 00:00:00 — En för lantbruket intressant och ofta lönsam nisch påvärmemarknaden är att en grupp lantbrukare slår sigsamman i ett bolag som investerar i en panncentral för attdärifrån på långtidskontrakt sälja värme till närbelägnabyggnader. Det kan vara frågan om försäljning direkt till eneller ett par större fastigheter eller försäljning till ett störreantal fastigheter via en distributör, vanligen ett kommunaltenergibolag.Det är värt att betona att denna typ av lantbrukarägdavärmebolag är komplement till de större kommunalavärmebolagen. Lantbrukarägda värmebolag har enfunktion att fylla för mindre objekt, där de kommunalabolagen av bl.a. lokaliseringsskäl har svårt att organisera enkostnadseffektiv drift. Närboende lantbrukare har härbättre förutsättningar och kan för övrigt samordna driftenmed bränsleförsörjningen. Värmeanläggningarna har iallmänhet en storlek i intervallet 200 kW--2 MW.Det finns i landet något tiotal lantbrukarägdavärmebolag av nämnt slag. De är tämligen nya, menerfarenheterna visar att bolagen i allmänhet kandrivas med god lönsamhet. Lönsamheten hänger i vissa fallsamman med att ekonomiskt stöd lämnats till bolagen mendet finns flera exempel på bolag som helt utan stöd uppvisaren mycket god lönsamhet. Resultaten efter avskrivningarger utrymme för en förräntning på allt arbetande kapital påi storleksordningen 12--15 %.Vad som utgör en allvarlig hämsko för utvecklingen avfler värmebolag av nämnt slag är svårigheterna attfinansiera investeringarna. Berörda lantbrukare är självanågot osäkra inför en ny verksamhetsgren och befinner sigför övrigt ofta i en trängd ekonomisk situation. Dettabetyder att värmebolagen ofta har ett eget kapital påmindre än . Ett nytt bolag med litet eget kapital på enny marknad har generellt sett svårt att få större krediter. Föraktuella värmebolag förvärras situationen av attanläggningsinvesteringarnas alternativvärde av långivare ärsvåra att uppskatta och att anläggningarna ofta står på ofrigrund.Värderingsproblemen sammanhänger till stor del meden ovana inom bankerna att hantera projekt och affärsidéerav aktuellt slag. Traditionellt sett drivs värmerörelser inomkommunala bolag eller förvaltningsgrenar där rörelsensbärkraft i jämförelse med kommunala borgensåtagandenoch andra säkerheter spelar en underordnad roll vidkreditprövningen.Den kommersiella risknivån i aktuella värmebolag är endirekt funktion av hur bolagens värmeleveransavtal ärupplagda. Erfarenheterna från genomförda projekt pekarpå att bankernas förmåga att rätt värderavärmeleveransavtal kan förbättras genom dels utbildning,dels genom att man inom de banker som är intresserade avdenna typ av kreditgivning inrättar små specialistfunktionersom lokalkontoren kan vända sig till.Det allvarligaste problemet vid belåningen är emellertidav institutionellt slag. Alldeles oavsett vad somframkommer ur en bedömning av rörelsens bärkraft ochkommersiella risknivå fordras säkerheter av traditionelltslag. Till följd av nyssnämnda värderingsproblem utgörföretagsinteckningar otillräckliga säkerheter, varförintresset fokuseras mot pantbrev i fastighet. Sominledningsvis nämndes ligger det i affärsidéns natur att oftaställa upp en värmeanläggning på värmeköparens mark.Pantbrev i fastighet blir därmed inte åtkomliga. I många avde värmebolag som har kommit till stånd haroproportionerligt mycket tid och resurser fått avsättas föratt lösa dessa kredit- och säkerhetstekniska problem.Det finns exempel på att de tekniska problemen intekunnat lösas och att de enskilda bolagsmännen därigenommanövrerat in sig i personliga borgensåtaganden av enstorleksordning som vida överstiger de ursprungligakapitalinsatserna. Den danska motsvarigheten till NUTEKhar en mycket positiv inställning till bioenergi. I Danmarkarbetar man aktivt med bioenergifrågor genom att ta framinformationsmaterial och handböcker, vilka distribueras tilldem som avser att starta värmebolag.Det förefaller som om inte avser att främja enmotsvarande utveckling i , d.v.s. stimulerasatsningar på biobränsle i mindre och medelstoravärmeanläggningar. Anledningen kan vara att istället synes ensidigt prioritera långsiktiga tekniklösningarmed siktet inställt och senare.Enligt min mening bör också ägna storuppmärksamhet åt nu aktuella frågor, som exempelvisbeskrivs i denna motion, d.v.s. stimulera en ökadanvändning av känd teknik för uppvärmning medbiobränsle.Med tanke på vad beslutat under det gångnaåret beträffande klimatfrågor, kretslopp etc., liksom vadsom anförs i regeringsdeklarationen om ökad användningav förnybar energi, borde det ankomma på berördamyndigheter att aktivt agera för ökad användning avbiobränsle, som exempelvis den danska utvecklingen påområdet visar och som borde kunna följas upp genomsvenska initiativ.För värmebolag av berörda slag, vars rörelse baseras påett långsiktigt värmeleveransavtal, kan i många falllönsamheten vara mycket god och den kommersiellarisknivån vara mycket låg. För att inte hämma tillväxten avnya sådana bolag bör statliga kreditgarantier kunna ställastill förfogande. Det är fråga om att överbrygga kredit- ochsäkerhetstekniska problem, inte att tillföra en viss kategoriföretag några subventioner.Regeringen bör mot denna bakgrund uppdra åt NUTEKatt utreda de problem som sammanhänger med finansieringav bioenergiinvesteringar inom lantbruket, varvid defrågeställningar som redovisats i denna motion närmare börbelysas.NUTEK bör, som ovan framhållits, ägna storuppmärksamhet åt frågor som innebär att man kanstimulera en ökad användning av känd teknik föruppvärmning med biobränsle. bör göra ettuttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av finansiering avbioenergiinvesteringar inom lantbruket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av verksamhetenvid .