mot · GH02A469 · 1994-01-25 00:00:00 — Detskall finansiera utredningsarbete och forskning om kvinnorsvillkor i regionen så att de projekt som bedrivs kan sättas ini ett större sammanhang. Detta måste självklart ske isamarbete med andra regionala centrum.Program för skånsk livsmedelssektorLivsmedelssektorn är av stor betydelse för skånsktnäringsliv. Jordbruk, livsmedelsproduktion ochlivsmedelshantering sysselsätter i 25 000 personer. Trots att landareal bara utgör av totala så finns här av landetsåkerareal.Jordbruk och livsmedelsindustri tillhör dock, jämtebyggsektorn, de näringsgrenar där sysselsättningskrisenvarit särskilt påtaglig i Skåne.Skånskt jordbruk och skånsk livsmedelsindustri hargoda förutsättningar att konkurrera med livsmedel frånEG. Det skånska jordbruket är högavkastande. Värdet avden skånska växtodlingen uppgår ett normalår till av det totala skördevärdet i landet. harSveriges i särklass bästa jordar. Brukningsenheterna ärstora och effektiva. Livsmedelsindustrin kännetecknas avinarbetade varumärken som för rena produkter avhög kvalitet.Men om skånsk mat och dryck skall kunna hävda sig iden internationella konkurrensen och långsiktigt bidra tillett bättre sysselsättningsläge, krävs mer kunskap och merkompetens i alla led, från ax till kaka.Vid en internationell jämförelse är utbildningsnivån iden svenska livsmedelssektorn låg. Alldeles för småresurser har avdelats till forskning, produktutveckling, nyteknik och organisation.Ett program för att utveckla den skånskalivsmedelssektorn bör ta sikte på att utveckla kvalitet i bådeproduktion och produkt -- rena livsmedel, miljöriktig ochuthållig produktion, hög förädlingsgrad och högtkunskapsinnehåll. skall inte konkurrera medbulkprodukter, låga löner och ökad hastighet vid delöpande banden.Vi vill att staten och regionala organ -- i samverkan medbranschen -- utarbetar ett framtidsprogram förbionäringarna och livsmedelsindustrin. Centrala moment iprogrammet skall vara att öka forskning ochutvecklingsinsatser, föra ut kunskaper och ökakompetensen.Verksamheten vid i är enviktig resurs för men också för hela landet. Denunika verksamhet som förekommer där måste tillförsäkrasen stabil grund för sin fortsatta existens. Den sydsvenskajordbruksnäringen m.m. utvecklas givetvis bäst i sinnaturliga växtmiljö. Det är vidare angeläget att denverksamhet vid som omfattar den urbaniseradegröna miljön ges goda arbetsbetingelser.För att bredda insatserna till stöd för livsmedelsområdetvill vi att det inrättas en agroteknisk utbildning påhögskolenivå i . Utbildningen skall förmedlakunskaper och forskningsresultat och samarbeta medLivsmedelstekniskt centrum i och medFytokemicentrum på Balsgård. Utbildningen i agroteknikskall givetvis inte konkurrera med den utbildning sombedrivs vid utan komplettera denna.Ett program för den skånska livsmedelssektorn böromfatta inte bara jordbruk och trädgårdsnäringar utanockså fisket. I finns ca 500 yrkesfiskare. Värdet avden totala fångsten ett normalår är en halv miljard kronor.Fisket i , i och är osäkert.Däremot tillväxer sötvattensfisket. Kräftodling i dammar ärav stor omfattning i . Fritidsfiske och fiskevård är avväxande betydelse i de skånska inlandsvattnen.Gröna resurscentraDet största skånska miljöproblemet är kväveöverskottetsom förorenar luft och vatten. En plan för reducering avkväveutsläppen måste tas fram. I ett kort perspektiv kanarbetsmarknadspolitiska resurser inriktas påberedskapsarbeten för att minska kväveläckaget frånjordbruket.Skånes sju naturbruksgymnasier borde vara en resurs ikunskapsöverföringen från den forskning som bedrivs vidAlnarp, på Balsgård, på och inomlivsmedelsindustrin och ut till jordbruk, skogbruk,trädgårdsodling och hästhållning.I pågår ett samarbete kring utvecklingav naturbruksgymnasierna till ''Gröna resurscentra''.Skolorna skall inte bara erbjuda ungdomar grund- ochvidareutbildning inom en eller flera avnaturbruksprogrammets inriktningar. De skall också svaraför kvalificerad fortbildning av yrkesverksamma, ochutbildning av företagsledare. Vid de gröna resurscentraskall bedrivas försöks- och utvecklingsarbete kopplat tillinformation och rådgivning.För att naturbruksgymnasierna effektivt, som grönaresurscentra, skall kunna bidra med kunskapsöverföringentill skånskt lantbruk, krävs en ny organisation. präglasnaturbruksutbildningarna i av små enheter, baseradepå ett snävt utbildningsutbud. Naturbruksutbildningarnaborde bättre avpassas för en näring i snabb förändring. Detbehövs en skånsk länsövergripande organisation församordnad, långsiktig planering och samverkan med statligforskning och livsmedelsindustri.Vi vill att staten som en del i samverkan kring ettprogram för utveckling av bionäringarna ochlivsmedelssektorn också aktivt deltar i utvecklingen av enregional skånsk organisation för Gröna resurscentra.Ett centrum för miljövetenskaplig forskningMiljöproblemen i är stora. Trafikssystemen ochjordbruket är de enskilt största föroreningskällorna.Kväveutsläppen förstör luft och vatten. De inhemskaluftföroreningarna är, tillsammans med det sura nedfalletfrån kontinenten, ett hot mot framför allt skogsmarkerna.Havsbottnarna dör i , och Kattegatt.Men miljöproblemen är inte bara ett hot, de är också enmöjlighet. Miljöarbete och miljöteknologi ärframtidsbranscher. Kunskaperna inom avfallshantering ochåtervinning växer snabbt.Vi vill att ett miljövetenskapligt tvärfackligtforskningscentrum skapas vid . Viktigaforskningsområden är miljöpedagogik, miljövänligaenergisystem och odlingsmetoder, avfallshantering ochkretsloppssystem, nya metoder för vattenrening etc. Vifäster stor vikt vid tvärfackligheten och ser det somnödvändigt att komplettera den traditionella forskningensväl sektoriserade område med de sammansatta problemsom miljön i sig tillhandahåller.Detta tvärfackliga forskningscentrum skulle samarbetamed och ochockså kunna bli ett för energi- ochmiljöteknik.Det ligger i och Östersjölandskapens intresseatt utveckla effektivare, miljövänligare energisystem, i t.ex.Polen och . Det är också av stort intresse attytterligare resurser tillförs programmet för att renaÖstersjön.Ett skånskt miljövärnMiljödelegationen kritiserade att detsaknas ett samlat ansvar för den skånska miljön. Ett skånsktregionfullmäktige kan ta detta samlade miljöansvar. Men dåkrävs bra instrument för de operativa miljöinsatserna. I dagär de uppgifterna uppdelade på flera bland annatlänsstyrelser och kommunen.Förslaget från Miljödelegationen ommiljövärn bör genomföras. Att ett skånsktregionfullmäktige inrättas är inget hinder för detta. Ettskånskt regionfullmäktige kan komma att bli en viktig aktörinom eller till och med ta över huvudmannaskapet beroendepå hur vissa andra huvudmannaskapsfrågor inommiljöområdet löses.Riksdagen bör därför ge regeringen som sin mening tillkänna nödvändigheten av att förslaget frånMiljödelegationen om miljövärn börgenomföras omgående.Gör ett skånskt regemente till ett miljövärnsregementeEn FN-studie inför om miljö ochutveckling rekommenderade etablering av en internationellmiljöräddningstrupp. Denna skulle, enligt förslaget, stå tillförfogande, när ett land begär hjälp vid miljökatastroferoch svårare saneringsarbeten.I har FN-förslaget utmynnat i en diskussion omatt inrätta ett skånskt miljövärnsregemente. Tanken är attavdela tidigare militära resurser och att låta en delvärnpliktiga utföra direkta miljövårdande ochmiljöräddande insatser, för långsiktig naturvård och förakut miljösanering i samband med olyckor i , iSverige och i . , där stadenstvå regementen kommer att läggas ner, är en lämpliglokaliseringsort.Vi vill att en skånsk miljövärnskår inrättas i Kristianstad.Det goda arbetetDen borgerliga regeringen tror att det går att skapatillväxt i ekonomin genom att vrida tillbaka utvecklingen påarbetsmarknaden. Denhöga arbetslösheten pressar tillbaka löneutvecklingen ochökar löneskillnaderna. Familjepolitiken vidgar klyftornamellan män och kvinnor. Minskade möjligheter tillvidareutbildning konserverar utbildningsskillnader ochbevarar en hierarkisk företagsorganisation.Vi menar att förnyelsen av produktion och näringslivmåste utgå från en helhetssyn på arbetslivet, där människanär en fri, fullt ansvarig medborgare också som anställd.Att bygga framtidens näringsliv måste handla om attutveckla det goda arbetet. Långsiktig lönsamhet ochsysselsättning skapas inte genom låga löner och försämradeanställningsvillkor, utan genom kunskaper, avanceradteknologi och motiverade ''medarbetare'' beredda att taeget ansvar.Vi vill att ett skånskt centrum för arbetslivsutvecklingskapas.Här samordnas resurser inom t.ex. universitet ochhögskola, företag, fackliga organisationer och andrafolkrörelser.Skånes säkerhetspolitiska betydelseEuropas säkerhetspolitiska karta har radikalt förändratsde . pågår oroligheterrunt om i , med ett blodigt inbördeskrig i föredetta och etniska konflikter i det fornaSovjetunionen.Det är under överblickbar framtid otroligt att Sverigeskulle dras in i en konflikt mellan och , ellerbli utsatt för en militär invasion.Däremot utsätts vi fortfarande för gränskränkningar.Detta gäller i synnerhet skånskt vatten och skånskt luftrum.Skånes läge är mot denna bakgrund utsatt. Vi befinneross närmast kontinenten, nära möjliga oroscentra iÖsteuropa. I finns flygplatser och viktigaförbindelseleder. Här finns jordbruk och livmedelsindustri,av stor betydelse om försörjningsläget skulle försämras.Dessa faktorer bör prägla statens fördelning av medel tillcivilförsvar. De borde också vara av betydelse förlokaliseringen av militär utbildning. Militär utbildning börförläggas där det finns stora befolkningscentra att skydda.I finns Submarine, en viktigförsvarsindustri, högteknologisk och av stor betydelse försysselsättningen. Företaget har drygt 730 anställda varav452 är tjänstemän av vilka de flesta är kvalificeradetekniker. besitter en förSverige unik kompetens. Svensk undervattensteknologibefinner sig internationellt sett i den absoluta frontlinjen.Företagets framgångar beror på att dess kunskaperomfattar hela kedjan -- utveckling, konstruktion,produktion, underhåll och modernisering. Denna kapacitetmåste behållas. Medel bör därför garanteras för studiefasoch projektering av Ubåt 2000 och produktionsstartfastläggas till 1998.Vi vill därför att utsatta säkerhetspolitiska lägebeaktas vid fördelningen av statsbidrag till civilförsvaret.Vi vill att den stora befolkningskoncentrationen i in i förläggningen av militär utbildning.Vi vill slå vakt om försvarsindustrin på KockumsSubmarine. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett transporttekniskt centrum vidLunds Tekniska högskola,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vägnätet i ,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om person- och godstrafiken i ochgenom ,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplatser m.m. i ,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbete mellan SJ, DSB ochde regionala huvudmännen för tågtrafiken kringÖresund,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfonderna i Malmöhusoch län,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skånskt utvecklingscentrumför kvinnor,8. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att regeringen tillsammans med regionala organoch branscher utarbetar ett framtidsprogram för Skånesbionäringar och livsmedelsindustri i enlighet med vad somanförts i motionen,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om agroteknisk högskoleutbildningi ,110. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett miljövetenskapligtforskningscentrum vid ,111. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skånskt miljövärn,412. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skånsktmiljövärnsregemente,513. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiska insatsermot kväveföroreningar i luft och vatten,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett centrum i förarbetslivsutveckling,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av anslagen tillcivilförsvaret,516. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av militärutbildning,517. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Kockum i ,518. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en strukturplan förSkåne.