mot · GH02So610 · 1994-01-25 00:00:00 — Framtidens familjepolitik -- nej till vårdnadsbidragPå kämpade svenska kvinnor förrätten till offentlig barnomsorg och för rätten till arbete ochen lön att leva på. En av förutsättningarna för kvinnornassnabba utträde på arbetsmarknaden under de årtiondensom följde var daghem åt alla barn.Debatten om vårdnadsbidrag hotar nu den frihet sommödosamt byggts upp. allvarligasteinvändningar mot förslaget är att:Vårdnadsbidraget ger signalen att kvinnor inte hörhemma på arbetsmarknaden under småbarnsåren.Ekonomen har visat att vårdnadsbidraget -- iden form regeringen skissat på -- skulle göra förvärvsarbeteolönsamt för en stor grupp kvinnor. För att kunna tillgodoseen liten grupp kvinnor som valt att inte förvärvsarbeta,skapar man ett stort och byråkratiskt parallellsystem till enväl fungerande föräldraförsäkring.Allt talar för att vårdnadsbidraget direkt och indirektkommer att bekostas med pengar från den kommunalabarnomsorgen. Förslaget slår hårt mot redan hårt trängdakommuners ekonomi.Om dagisavgiften för barn i 1--ålder, såsomföreslagits, höjs till vårdnadsbidragets nivå, medför det attstatsbidragen till kommunerna dras in. Uteblivnaskatteinkomster för icke yrkesarbetande kvinnor försämrargivetvis också kommunernas ekonomi. I ett statsfinansielltläge som dagens är det direkt oförsvarligt att genomföra enreform som medverkar till att ytterligare urholkakommunernas ekonomi.Risken finns att allt färre kommer att efterfråga de alltdyrare daghemmen. I flera kommuner planeras också föratt öka på vårdnadsbidraget med kommunernas egnamedel. Barnomsorgsavgiften ska kunna dras av på skatten.De flesta kvinnor betalar ingen statsskatt därför att de harså låga löner och har därför ingen nytta av ett sådant avdrag.Vårdnadsbidraget spär på myten om attförvärvsarbetande kvinnor med barn utgör en kostnad församhället.Det finns en brett spridd föreställning om attsamhällsekonomin blir lidande om vi gemensamt betalar fördet kvinnor förväntas utföra gratis i hemmen. Närsamhällsekonomin är trängd så skall kvinnor inteförvärvsarbeta, säger myten. Då skall arbetstillfällena gå tillmännen. Är vårdnadsbidraget ett sätt att öka och legitimerakvinnors arbetslöshet?Vårdnadsbidraget ger barnen en sämrebarnomsorg.Ett vårdnadsbidrag frestar barnfamiljer att hanka sigfram på tillfälliga lösningar av barnpassning. Vem vill inte fåner sitt hushålls totala kostnader? En del familjer kommersäkert att kunna lösa barnomsorgen med hjälp av släkt ochgrannar, för att slippa en dyr dagisavgift, medan andra intekommer att ha möjlighet till detta. Andra kommer att välja''skiftgång i hemmet'' med hjälp av helg- och nattarbete såatt en förälder alltid är hemma med barnet/ barnen.God barnomsorg fyller två syften, dels att möjliggöraförvärvsarbete -- för båda föräldrarna -- dels att ge alla barnrätten till en stimulerande uppväxt med hjälp av en godbarnomsorg med pedagogiskt innehåll. I ett samhälle därmånga lever med bara den ena föräldern eller har dålig elleringen kontakt med äldre släktingar etc. innebär enförsämring av den offentliga barnomsorgen en ytterligaresegregering av barn efter föräldrarnas sociala ställning. Förbarn som far direkt illa är förslaget till vårdnadsbidrag ingetstöd.I vårdnadsbidragsdebatten har jämställdheten mellankönen satts i motsatsställning till barnens bästa.Vänsterpartiet menar tvärt om att de i allra högsta gradhänger ihop. Barn har rätt till båda sina föräldrar. Attkvinnor kan delta i samhällslivet på samma villkor som mängynnar också barnen. Om inte kvinnor ges möjligheter attdela makten i samhället och omsorgsansvaret med männen,så tillvaratas inte heller barnens intressen på bästa sätt.Det påstås att flera opinionsundersökningar visar att detfinns en mycket positiv inställning till vårdnadsbidrag blandmedborgarna. Men faktum är, att så snartfrågeställningarna preciseras, fler konkreta förslagpresenteras eller vårdnadsbidraget ställs mot ''paketet''förvärvsarbete-föräldraförsäkring-dagis, så tapparbarnfamiljerna intresset för vårdnadsbidraget. i en undersökning i och även i enundersökning av vid universitet.Att dagens barnfamiljer är hårt pressade, att kvinnor,som fortfarande har huvudansvaret för barn och hem, slitshårt av dubbelarbete, löses inte genom ett vårdnadsbidragsom förstärker segregerade könsrollsmönster. Satsningenmåste göras på föräldraförsäkringen, kortare arbetstid ochen väl utbyggd kvalitetssäkrad barnomsorg. Ochpå en kvoterad föräldraledighet. Först då kan man tala omreell valfrihet.En europeisering av familjepolitikenDet sätt att organisera välfärden som växt fram i Sverigehar byggt på individuella rättigheter och skyldigheter.Liksom rösträtt och likhet inför lagen skulle rätten tillrimliga levnadsförhållanden vara en medborgerlig rättighet.Välfärden finansieras via skattsedeln och skall verkaomfördelande och utjämna levnadsvillkoren mellan olikagrupper i samhället. Ganska tidigt kom också den svenskafamiljepolitiken att integreras i den generellavälfärdspolitiken. har också nya mål ifamiljepolitiken tillkommit, till exempel att ökamöjligheterna att kombinera förvärvsarbete och familj.Utgångspunkten har varit att män och kvinnor skall kunnaförvärvsarbeta och ha familj på lika villkor. Där harföräldraförsäkringen, den utbyggda barnomsorgen,utvecklingen av äldreomsorgen osv. spelat en viktig roll föratt svenska kvinnor både förvärvsarbetar i nästan lika storutsträckning som män, men också föder näst flest barn i helaEuropa (1989).I ett internationellt perspektiv har det svenska systemetalltså varit unikt. Inte minst i många av de länder inom denEuropeiska unionen som vi gradvis anpassas till är välfärdenorganiserad utifrån helt andra principer.Socialförsäkringssystemen i många EU-länder har sinutgångspunkt i familjen och bygger på det man kallarsubsidiaritetsprincipen -- i EU-debatten översatt med''närhetsprincipen''. Principen har sitt ursprung i denkatolska socialläran och begreppet myntades av en påve.Subsidiaritetsprincipen innebär att det i första hand ärfamiljen som träder in när en individ har behov av hjälp.Om inte det fungerar, träder kanske kyrkan in, eller envälgörenhetsorganisation. I sista hand träder staten in -- ochdå ofta på en mycket blygsam nivå. Välfärden ses inte somen självklar medborgerlig rättighet.I dag upplever vi en tydlig ''europeisering'' av densvenska familjepolitiken. En ideologisk falang som skullekunna betecknas som familjefundamentalister betraktarfamiljen, inte individen, som samhällets grundval.Familjefundamentalismen vill lasta över ansvaret föromsorgen på familjen och går hand i hand med raserandetav offentliga sektorn.Familjepolitik vilar på ideologiska föreställningar omkön. Ett självklart inslag i familjefundamentalismen är t.ex.den traditionella synen på arbetsfördelningen mellankönen. Förslaget om vårdnadsbidrag är det tydligasteexemplet på detta.Ett av argumenten för vårdnadsbidrag (och motkvotering av föräldraförsäkringen) är familjens valfrihet.Detta begrepp används något vårdslöst. Man låtsas inte omatt det råder ojämlika maktrelationer mellan kvinnor ochmän i en familj, vilket påverkar familjemedlemmarnas s.k.fria val.När vårdbidraget ger sådana marginaleffekter att detinte lönar sig att förvärvsarbeta för många kvinnor, har dåkvinnan gjort ett fritt val? Hon harhamnat i en ren kvinnofälla.I dag finns det dokumenterade kunskaper omojämlikheten mellan könen. Förutom det finstilta i''kontraktet'' mellan könen, traditionella rollmönster, osv.behöver man bara läsa för attförstå vad lönediskrimineringen av kvinnor och ojämlikaförhållanden på arbetsmarknaden innebär för både mänsoch kvinnors fria val.Föräldraförsäkringen måste stärkasFöräldraförsäkringen har varit oöverträffad när detgäller att underlätta för kvinnor att kombineraförvärvsarbete och barn, vilket också varit bra för barnen.Vänsterpartiet anser att de framtida resurser som läggs påfamiljepolitiken skall prioritera en utbyggdföräldraförsäkring.Kvoterad föräldraledighet -- stärk pappans rollMäns benägenhet att avstå från förvärvsarbete för att istället ta huvudansvar för barn och hem beror inte enbartpå vilken inställning man har till vad som är kvinnorsrespektive mäns uppgifter. Arbetsdelningen mellan könenär en del av den rådande maktstrukturen i samhället. Mänvet mycket väl att en av orsakerna till kvinnorsunderordnade ställning i samhället och på arbetsmarknadenär att kvinnor tar huvudansvaret för barnen. Den tidkvinnor stannar hemma och vårdar barn ger män ett stortförsprång i arbetslivet. Arbetsgivare värderar också mänoch kvinnor olika, just med hänsyn till kvinnors förväntadefrånvaro för att föda och sköta barn.Om män och kvinnor kunde förväntas ha lika frånvaronär de får barn kan inte arbetsgivaren särbehandla någonenbart på grund av detta. Mäns ställning påarbetsmarknaden skulle alltså inte försvagas om de tog sindel av ansvaret för barnen, men kvinnornas ställning skullebli betydligt starkare.Vi vet att män som är hemma någon period underbarnets första levnadsår ändrar inställning till kvinnorstraditionella ansvarsområden. Och vi har blivit allt mermedvetna om pappornas betydelse för sina små barn.Föräldraförsäkring vid barns födelse infördes år l974.Det är därmed som både mammoroch pappor fick lagstadgad rätt till ledighet när de får barn.Under hela har det pågått kampanjer,attitydpåverkande arbete och informationsinsatser för attförmå papporna att i större utsträckning ta hand om sinabarn när de är små.Det är nu hög tid att gå från ord till handling för att ökamännens chans att självständigt ta ansvar för hem och barn.Vänsterpartiet anser att mannen ska ha rätt tillföräldraledighet och att denna inte skall kunna överlåtas påmamman. föreslår därför attföräldraledigheten kvoteras så att knyts tillmannen i familjer med två vårdnadshavare. I takt med attföräldraförsäkringen byggs ut vill vi att fler månaderkvoteras.För att stärka mannens ställning i familjen föreslår viockså att jämställdhetsombudsmannen får göra en breduppföljning av de kampanjer som genomförts de senasteåren. Vi vill ha en analys av varför de gett så klent resultatsamt förslag till nya mer effektiva åtgärder som kan få flermän att ta föräldraledigt.SextimmarsdagenVänsterpartiet vill införa sex timmars arbetsdag. Dettaskulle innebära mer tid med familjen och ge bådaföräldrarna möjlighet att på lika villkor ha både barn ochyrkesarbete. Det leder också till att många kommer att måbättre på sina arbetsplatser och i hemmet. Därtill är denförändrade arbetsmarknadssituationen ett skäl till attarbeta för införandet av sextimmarsdagen.I en särskild motion redogör för sinaförslag om kortare arbetstid.FöräldrautbildningFortfarande saknas föräldrautbildning i tillräckligomfattning. Det råder stora brister på detta område.Landets studieorganisationer bör ges ekonomisk möjlighetatt prioritera denna verksamhet. Det behövs även ökadutbildning för yrkeskategorier som arbetar med barn iskilsmässosituationer. anser attstudieförbund som satsar på föräldrautbildning ska gesextra statligt stöd till denna verksamhet.BarnvårdareBarnvårdare kommer hem till barn när de blivit sjukaoch inte kan vistas i den ordinarie barnomsorgen. Antaletbarnvårdartjänster har minskat i kommunerna ochsocialstyrelsen har, på regeringens uppdrag, gjort enkartläggning av ensamföräldrars utnyttjande av dekommunala barnvårdarresurserna.Rapporten visar på stora brister och att dennaverksamhet försummas i kommunerna när de tvingasprioritera. Det behövs en ökad beredskap i kommunernaför att ställa upp för ensamföräldrar, föräldrar medbristande socialt nätverk eller familjer som drabbas avsjukdom, eller av andra skäl råkar in i en krissituation. Detär viktigt för barnet att en pedagogiskt kunnig ochvälbekant person kan komma hem, om inte någon avföräldrarna har möjlighet att stanna hemma med sitt sjukabarn.Vänsterpartiet anser att uppbyggnaden avbarnvårdarsystemet är en viktig fråga och vi önskar en planför denna verksamhets återuppbyggnad.Stöd till barn i krisFamiljerådgivning är en angelägenhet ochbör finnas i varje kommun. Alla ska kunna få stöd vidskilsmässor. Målet är att föräldrarna ska samarbeta förbarnets bästa. berörs mellan 20 000 och 25 000 barnav skilsmässor. Umgängesrätten blir för en del föräldrar denspröda länk med vilken det fortsatta föräldraansvaret ochföräldraskapet ska upprätthållas.Barnens rätt till båda föräldrarna borde vara ensjälvklarhet, och en bra familjerådgivning kan bidra till attstödja familjen och reda ut problemen i samband med enskilsmässa. Vi vill att det upprättas en plan för en utvidgadverksamhet med familjerådgivning. Dennafamiljerådgivning skall vara avgiftsfri.För att umgängesrätten ska fungera behövs en radinsatser: För att främja kontakten behöver den förälder somflyttar från det tidigare gemensamma hemmet en bostadnära barnet. Fria resor bör ges det barn som ska träffa enförälder som inte bor på samma ort. Bostadsbidrag skakunna utgå till båda parter för en bostad med utrymme förbarn.I lagstiftningen dominerar föräldraperspektivet.När det gäller så viktiga frågor bordebarnperspektivet vara utgångspunkten. Det gällerexempelvis vid bedömningar av hur den gemensammavårdnaden ska bestämmas. Ännu talar man om föräldrarsrätt till sina barn, och lagen som reglerar detta kommeräven fortsättningsvis att kallas Föräldrabalk. I stället bordevi tala och skriva i termer som Barnbalk, barnens rätt tillsina föräldrar och barnens behov.Vänsterpartiet återkommer i en särskild motion tillkravet på Barnbalk.Barn som far illa eller befinner sig i en risksituation skafå stöd. Vi anser att det är viktigt med en ökad samverkanmellan olika myndigheter för att dessa barn ska få sinabehov av vård och stöd tillgodosedda. Tillsättandet av enbarnombudsman hoppas vi kan bidra till att öka barnstrygghet i samhället.Vänsterpartiet anser att möjligheterna att utsekontaktperson eller ombud för barn ska utökas. En personska utses med uppdrag att se till barnets bästa i krislägen,t.ex. Görs bedömningen att barnet behöveren kontaktperson/ombud ska det också finnas en skyldighetatt utse en sådan. Barnet, socialnämnd, vårdnadsutredareeller någon barnet närstående kan vara den eller de som gesrätten att begära förordnande av ett sådant ombud. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårdnadsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldraförsäkringen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvoteradföräldraledighet,14. att hos regeringen begär attJämställdhetsombudsmannen får i uppdrag att komma medutvärdering av och förslag till åtgärder som stimulerar mänatt ta föräldraledigt enligt vad i motionen anförts,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökadföräldrautbildning,6. att begär att regeringen ger iuppdrag att upprätta en plan för återuppbyggnad avbarnvårdarorganisationen,7. att hos regeringen begär en plan för utvidgadverksamhet med familjerådgivningsbyråer enligt vad imotionen anförts,8. att hos regeringen begär förslag tillutformning av bidrag till umgängesresor,29. att hos regeringen begär en översyn avreglerna för bostadsbidrag enligt vad i motionen anförts ombåda föräldrarnas rätt till bostadsbidrag vidskilsmässa,310. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka möjligheterna att utsekontaktman/ombud för barn.2