mot · GH02Jo654 · 1994-01-25 00:00:00 — Ta itu med att bygga om till ett samhälle som äruthålligt inte bara ekonomiskt och socialt utan ocksåekologiskt.Även om arbetslösheten inte behöver vara så stor somden är , kommer det att finnas svårigheter att ha en bassom tryggar sysselsättningen, eftersom industrinsutveckling inte kommer att leda till flera anställda.Bostadsbyggandet skall vara högre än , men kommerinte att kunna generera så många arbeten som det gjorttidigare. Men det var ett gigantiskt projekt som drogs i gångefter , utan att någon egentligen hadeklart för sig vad som var i sin linda.Alla är medvetna om att miljön ställer högre kravän vad vi kan leva upp till. Vårt sätt att mötaproblemen bygger i allt väsentligt på restriktioner, viförbjuder och reglerar. Detta är oftast förenat medkostnader som det är svårt att hitta utrymme för ibudgetunderskottens tidevarv.Det krävs en annan ansats. De stora hoten mot vår miljökan härledas till att så mycket i vårt samhälle bygger på attutnyttja fossila råvarulager. Drivmedel till bilar ocheldningsolja till våra bostäder är uppenbaraanvändningsområden. Men även kemisk industri har oljasom bas för många av sina produkter, plaster tillförpackningar, byggvaror, konstgödsel till det industriellajordbruket m.m. Det är ingen överdrift att säga att detvästerländska industrisamhället har de fossila råvarorna,främst olja, som sin viktigaste produktionsbas.Ett byte av produktionsbas tvingas fram, vare sig vi villeller inte. Därför bör vi bereda oss för detta, göra det tillett huvudnummer i den politik som hanterar våra materiellalivsmöjligheter. måste vi lära oss att göra i stortsett allt vad vi gör med olja, kol eller naturgas sombas på annat sätt. Den naturliga ersättaren är biomassa frånkända och okända former av biologisk produktionmed mark och vatten som bas. Direkt användning av sol,vind och vatten kompletterar. Med smarta kretsloppssystemoch effektivare användning i alla led blir dessa förnybararesurser tillgängliga även för ett avanceratvälfärdssamhälle.En sådan omläggning tar flera decennier. Den eliminerarheller inte alla miljöproblem. Restriktioner av olika slagsom berör reningsteknik, sopsortering och annat måstefortfarande finnas. Men omläggningen av inriktningenskulle förskjuta huvudperspektivet från restriktioner tillden konstruktiva uppgiften att bygga en ny materiell bas förproduktion och välfärd.Bostadspolitiken kan med fördel användas som förebild.Det finns två avgörande likheter emellan en övergång till ettekologiskt uthålligt samhälle och bostadspolitiken från1930-talet . Den ena är varaktigheten i tiden,storleksordningen och inslagen av byggande i självaomställningen. Den andra är att i båda fallen handlar detom grundläggande förutsättningar för ett gott och värdigt livför alla.Precis som de stegvisa framgångarna medbostadspolitiken väckte ett stigande missnöje med debrister som kvarstod och som drev på utvecklingen, kanman tänka sig att den ekologiska förnyelsen skapar ettstarkt omvandlingstryck för ett ekologiskt bättre samhälle.En målmedveten och långsiktig ombyggnad av samhälleti ekologisk riktning kan på ett konstruktivt sätt förenamiljömålet med sysselsättningsmålet. Drivkraften måstevara viljan till ett uthålligt välfärdssamhälle i ekologiskbalans och rätten för alla att ha ett meningsfullt arbete.Ett program som fungerar som bostadsbyggandet engång gjorde bör vara ungefär en tredjedel av den normalabyggvolymen -- alltså runt 50 miljarder per år.Byggarbetslösheten kostar ungefär denna summa. Detfinns med andra ord ett samhällsekonomiskt utrymme förett sådant program utan några egentliga kostnader.Professor emeritus som lanserat denna idéhar gett några uppslag. 1 000 MW kärnkraft skall ersättas. Detta ger ettinvesteringsbehov på mellan 100 och 200 miljarderkronor. Bensin och diesel skall ersättas medmotoralkoholer. Det kräver fabriker och förändratdistributionssystem. Investeringskostnader på perkWh för att ersätta 150fossila bränslen ger ettinvesteringsbehov på 40--. Ettnaturgasnät för 50skulle kunna fungera somvägröjare för biogas. Det leder till investeringar på 25--. Produktionsanläggningar för biogaskostar sannolikt 50--100 miljarder kronor.Effektivisering av energianvändningen i apparater, fordonoch bebyggelse bör ge ett investeringsbehov på 200miljarder kronor. Ersätt våra vattenklosetter medseparerande toaletter och använd urinen direkt ijordbruket. Därmed skulle en avsevärd del avnäringsbehovet i ett ekologiskt jordbruk täckas. Vid enkalkylerad kostnad av per styck är investeringsbehovet 60--70 miljarderkronor. Minskat återanskaffningsbehov avreningsanläggningar och handelsvärdet på urinetsnäringsinnehåll klarar en försvarlig del av finanseringen.För de areella näringarna och industrisystemet närmarevarandra genom att skapa ett kombinerat naturresurs-teknikuniversitet, detta underlättar för den industriellasektorn att fylla sin funktion i vårt projekt.Det finns alltså ekologiskt viktiga åtgärder attgenomföra till något så när identifierade kostnader, menbehovet av utredande och forskning är naturligtvisomfattande. Men finns viljan finns möjligheten. Om ettstort program av den här typen väl kommer i gång, ochmånga människors och företags kunskaper om verklighetenoch deras önskan att förändra mobiliseras, finns det snartsagt ingen gräns för idéerna och kraften i projektet.Regeringen bör därför ta de initiativ som krävs för attstarta den omfattande process som skissats ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett åtgärdsprogramför att byta till en ekologisk produktionsbas.