mot · GI02Ub7 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:85 Betyg i det obligatoriska skolväsendet InledningVi delar den uppfattning, som framförs i en fyrpartimotionfrån partierna i den föregående regeringen, att det ärolyckligt att nu fatta beslut om långtgående förändringar ibetygssystemet, utan att tillräckliga ansträngningar gjorts attåstadkomma en bred politisk förankring av besluten. Eleveroch lärare har rätt att kräva ett betygssystem som ligger fast,oberoende av skiftande politiska majoriteter. Vi beklagademycket att det, trots ett enigt utredningsförslag och trotsförsök att nå en kompromiss, inte blev möjligt att få ett brettstöd för betygsbeslutet hösten 1993.I första hand bör förevarande proposition alltså avslås iavvaktan på ett nytt förslag, som har förutsättningar att få ettbredare stöd.Om majoriteten ändå anser att ett nytt riksdagsbeslut påbetygsområdet skall fattas , vill vi i denna motion redogöraför ståndpunkter i betygsfrågan. Vårförhoppning är, i så fall, att vissa förbättringar skall kunnaåstadkommas under utskottsarbetet.BetygDet stora, viktiga beslutet för svensk grundskola,övergången från regelstyrning till målstyrning, har det råttpolitisk enighet om i . var även enig omvarför regelstyrningen borde överges. Ett motiv var att detcentraliserade systemet inte visat sig effektivt när det gälldeatt motverka segregering i skolväsendet -- att styra extraresurser till elever i störst behov av dem.Målstyrning innebär bl.a. att man i skolan tar reda på omeleven uppnått de mål som kursplan och betygskriterieranger. Hur eleven når målen är av mindre betydelse.Målstyrningen ger utrymme för skolor och lärare att självavälja pedagogik och metod att arbeta efter. Däremot harskolan ett tydligt resultatansvar för att målen nås av eleverna.Stora delar av proposition 1992/93:220 En ny läroplan, varkonsekvenser av övergången till målstyrning.Folkpartiet liberalerna anser att regeringens proposition1994/95:85 Betyg i det obligatoriska skolväsendet,innehåller förändringar av betygssystemet som äventyrarmålstyrningens möjlighet att komma till rätta med ovannämnda brister. Vi anser att ett kunskapsrelateratbetygssystem, där kursplanerna är utgångspunkten, är engrundförutsättning för resultatansvar och ett styrsystem sompåtalar om eleven ännu inte har de kunskaper sommåldokumenten anger.Den aktuella propositionen föreslår endast diffusariktlinjer för hur rapporteringen till hemmen ska ske uppt.o.m. Från årskurs 8 föreslår regeringen ettbetygssystem som saknar uttryck för att eleven inte nåttkunskapsmålen. Genomförs detta förslag stannarförändringen i styrningen av skolan halvvägs mellanregelstyrning och målstyrning vilket kan innebära negativakonsekvenser för de svaga elever som behöver extra insatserfrån skolan.Folkpartiet liberalerna menar att målstyrning medresultatansvar och existensen av betyget ''ännu ickegodkänd'' understryker elevens rätt att få stöd för att någodkändnivån.Betyg från årskurs 7Ett av de stora framstegen i propositionerna 1992/93:220och 250 samt Läroplaner för det obligatoriska skolväsendetoch de frivilliga skolformerna (LPO 94) är att föräldrar ochelever på förhand skall ha rätt att få veta utifrån vilka kriteriereleverna bedöms.Det är också dokumenterat från andra områden att det haren bra effekt på elevers prestationer och engagemang förskolarbetet när de på förhand känner till hur de värderas ochvad som värderas. liberalerna har tidigare hävdatatt elever i årskurs 7 har möjlighet att ta till sig detta. Vimenar därför att skolan skall vara fri från regelrätta betygunder i skolan och att skriftliga betyg skallges först från höstterminen i årskurs 7.Betyg i en sexgradig skalaI enlighet med riksdagsbeslutet anser folkpartietliberalerna att betygssystemet bör innehålla en sexgradigskala varav fyra steg över ''godkänd'' nivån. För en elev sominte når upp till kravnivån för godkänd bör en ''ännu ickegodkänd'' nivå ges fram till slutbetyget i årskurs 9.Det är viktigt att poängtera att skolan och desshuvudman -- kommunen -- har ett resultatansvar att se tillatt eleverna får de kunskaper som krävs för godkänd. Dettainnebär att resurser tidigt måste sättas in i de fall då elevenbehöver extra stöd för att kunna bli godkänd. Betygssystemetär därmed inte bara ett sätt att informera elever och föräldrarom skolarbetet utan även ett sätt att utvärdera skolan ochundervisningen. Vi anser till skillnad frånsocialdemokraterna att skall få fortsätta sitt arbetemed att utarbeta kriterier för tre nivåer som stöd för sexbetygssteg.Barn med särskilda behovEtt betygssystem med en ''ännu icke godkänd''-nivåaktualiserar barn med särskilda behov. Skolan måste blibättre på att upptäcka och uppmärksamma dessa barn. Jutidigare ett barn får den extra hjälp som behövs desto störreär chansen att barnet klarar att nå upp till skolanskunskapskrav inom rimlig tid. Vi menar att alla elever i densvenska skolan skall kunna bli godkända även om det kansketar lite för andra barn. Till elever som trots allaansträngningar från skolans och elevens sida inte nått upp tillgodkändnivån när slutbetyg skall ges i årskurs 9 bör, iställetför betyg, ett studieomdöme ges.Nationella provDet är bra att regeringen håller fast vid det tidigare beslutetom att lärarna skall kunna få hjälp genom nationellaprovbanker. har fått i uppdrag att administrera ensådan provbank från vilken de lärare som önskar skall kunnarekvirera lämpligt sammansatta prov.Jämförbarheten i betygssystemet upprätthålls genomnationella riksgiltiga prov. Som vi ovan sagt är det viktigasteatt nationella prov baseras på samma kunskapssyn och styrmot samma mål som skolans styrdokument.Riksdagsbeslutet hösten -93 innebar att det i ett nationelltprovsystem för bör ingå dels diagnostiska provoch grundläggande färdighetsprov för det andra och sjundeskolåret samt ämnesprov för alla elever i basämnen efter femrespektive skolutbildning, dels att det bör görasurvalsundersökningar för uppföljning av kunskaper i olikaämnen och årskurser.Regeringen föreslår nu att ämnesproven i åk 5 inte skallvara obligatoriska. Vi avvisar detta eftersom proven i förstahand syftar till att utvärdera undervisningen och är ett sättför kommunen att veta för vilka elever extra resurser måstesättas in. Därför bör alla elever delta även friskolornas elever.Utvecklingssamtalen viktigastEn grundförutsättning för att ''kvartssamtalen'' skallkunna fungera bättre än de gör är att skolan inser att denhar ett tydligt pedagogiskt resultatansvar, som skallkommuniceras till föräldrarna. I det tydliga ansvaret är de påförhand redovisade öppna kriterierna för betygsstegenviktiga.Betyg får emellertid aldrig ersätta den kontinuerligakontakten mellan läraren och hemmet. Vi menar att manmåste vidareutveckla samtalen mellan lärare, elev ochföräldrar till ett strukturerat utvecklingssamtal. Det är viktigtatt eleven och föräldrarna ständigt får signaler om hurskolarbetet fungerar och vilka framsteg som görs. Men detär även väsentligt att läraren på ett begripligt sättkonkretiserar för eleven och föräldrarna hur resultaten kanförbättras. Föräldrar som märker att deras barn ligger efter iskolarbetet, t.ex. genom de nationella provens resultat, skallkunna kräva att ytterligare resurser sätts in och att en planläggs upp för hur eleven skall kunna förbättra sina resultatoch nå upp till målen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar i betygssystemet.