mot · GH02U301 · 1994-01-25 00:00:00 — Som framgår av regeringens budgetproposition1993/94:100 bilaga 4 görs fortlöpande ansträngningar atthålla igen på kostnadsökningarna för utrikesförvaltningenskanslier, chefs- och personalbostäder. Trots dessaansträngningar ökar kostnaderna för utrikesförvaltningensnabbt. Utgifterna för /90 var 1,1 miljardför utrikesförvaltningen. För /95 begärs 1,6miljarder. Siffrorna kan betraktas som jämförbara, även omnågon liten förändring har skett av anslagsredovisningenunder mellanperioden.Antalet länder i världen har ökat snabbt under senare år.Allt tyder på att antalet länder kommer att öka ytterligareunder . Om skall kunna varaföreträtt på hög diplomatisk nivå i många nya länderkommer detta att leda till att utrikesförvaltningenskostnader fortsätter att snabbt rusa i höjden. EftersomSverige har en mycket ansträngd ekonomi, har även vårautlandsmyndigheter fått känna av produktivitets-/rationaliseringskrav. Även om anslagen tillutrikesförvaltningen ökat kraftigt, kommer de disponiblaresurserna att fördelas på allt fler lönadeutlandsmyndigheter. Många utlandsmyndigheter, t.ex.beskickningar, upplever ett allt kärvare ekonomiskt klimat.För att motverka kraftiga fortsatta kostnadsökningar måstedärför nya och okonventionella lösningar prövas på ettsystematiskt sätt.De nordiska länderna är ur befolkningssynpunkt småländer, som i många internationella sammanhang har engemensam grundsyn. För att dämpa kostnadsökningarnainom utrikesförvaltningen bör därför ett konkret samarbetei betydligt större utsträckning än inledas med övriganordiska länder. Från officiellt norskt håll har tidigareframförts tankegångar som innebär att man bör övervägagemensamma nordiska ambassader.I en tidigare motion (1992/93:U305) inom sammaämnesområde talade vi om ett mycket långtgåendesamarbete, nämligen om en gemensam nordiskarbetsfördelning på alla nivåer inomutrikesrepresentationen. konstaterar ''attbegränsningar för en långtgående integration av dendiplomatiska personalen föreligger så länge desamarbetande staterna inte för en identisk utrikespolitik''.Samtidigt redovisas något exempel på väl fungerandesamarbete och att flera samarbetsprojekt planeras.Enligt vår uppfattning är samarbetssträvandena alldelesför få och går alldeles för långsamt. Därför bör snabbt ensystematisk genomgång göras tillsammans med övrigaintresserade nordiska länder av helautrikesrepresentationens nuvarande utlandsmyndigheter:beskickningar, delegationer, konsulat ochinformationskontor, för att åstadkomma ett nära samarbetemellan nordiska länder både lokalmässigt och personellt.Det lokalmässiga samarbetet kan innebära ettsammanförande av de nordiska ländernas representationeri samma byggnad, ett hus, för att minskalokalkostnaderna. Det personella samarbetet bör innebäraen gemensam nordisk arbetsfördelning för att minskapersonalkostnaderna. Med hänvisning till vadutrikesutskottet framförde, vilket framgår av ovanståendecitat, kan ju tills vidare den högre diplomatiska nivånundantas. En sådan systematisk genomgång, som vi begär,kommer att kunna leda till kraftiga framtida besparingarsom kan medverka till att dämpa kostnadsökningarna förutrikesförvaltningen. har ju en mycket ansträngdekonomi. Även i våra nordiska grannländer är detekonomiska läget kärvt.Dessutom bör noggrant undersökas i vilken utsträckningett utvidgat samarbete personellt och lokalmässigt mellanolika organ inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde i det internationella arbetet kan dämpakostnadsökningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgat nordiskt samarbetebåde lokalmässigt och personellt på utrikesförvaltningensverksamhetsområde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett närmare lokal- ochpersonalmässigt samarbete i det internationella arbetetinom verksamhetsområde.