mot · GH02U615 · 1994-01-25 00:00:00 — bör ta initiativ till att ettsådant arbete påbörjas med målet att den skall öppnas förundertecknande vid i 1995.Sverige bör dessutom i FN och inför kvinnokonferenseni verka för: att det under FNs kommissionför mänskliga rättigheter tillsätts en särskild FN-rapportörför våld mot kvinnor och dess orsakeratt kvinnor enligtlag skyddas och att preventiva åtgärder genomförs för attförhindra våld mot kvinnor såväl inom hemmet som i detoffentliga livetatt sexuella trakasserier, exploatering ochhandel med kvinnor måste upphöraatt programupprättas i syfte att traditionella sedvänjor som innebäromskärelse och könsstympning av kvinnor och flickor skallupphöraatt våld mot kvinnor i krig och konflikter,särskilt våldtäkt utförd av polis eller militär och att hållakvinnor i sexuellt slaveri, skall definieras och omnämnasbland de brott som i fjärde definieratssom grova krigsförbrytelseratt förövarna av sådana brottoch de som beordrat dem skall ställas inför rätta iinternationell domstolatt kvinnor som i krig ellerkonflikter blivit offer för sådana brott skall garanteras asyli enlighet med vad som överenskommits i UNHCR:sexekutivkommitté.Representation, synliggörandeSverige bör i FN och inför och under kvinnokonferenseni verka för:att kvinnofrågorna på ett systematisktsätt måste integreras i samtliga berörda FN-organs arbeteatt kvinnor uppmuntras och ges lika möjligheter att delta ide politiska processernaatt tvångsgifte fördöms attdiskriminering och hinder för kvinnor att på lika villkor fådel av utbildning undanröjs och att speciellaalfabetiseringsinsatser görs för kvinnor. All undervisningskall främja jämställdhet och jämlikhet.Kvinnors hälsaKvinnor måste själva ges valmöjlighet när det gällerom och i så fall när och hur många barnde vill föda. Vi tillbakavisar de politiska förslag ochframställningar som görs i syfte att begränsa kvinnans rätttill säker och legal abort.Sverige bör i FN och inför kvinnokonferensen i Beijing1995 verka för:att rätten till preventivmedel samt tillgångtill säker och legal abort garanterasatt särskilduppmärksamhet ges åt hälsa och näringsbehov för gravidaoch ammande kvinnor.Socialdemokraterna anser att en parlamentariskrepresentation i nationalkommittén införkvinnokonferensen är nödvändig för att få bredast möjligaförankring av arbetet. Likaså är det av utomordentligt storbetydelse med ett brett deltagande och representation avNGO's på både förberedelsekonferenserna och påVärldskvinnokonferensen 1995.7. Dödsstraff och tortyrDödsstraffet har diskuterats i FN sedan organisationentillkom 1945. Formuleringarna i of Human Rights ''...har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet...''förefaller ju täcka detta krav, men det tolkas inte som någottotalt förbud mot dödsstraff. Som nämnts är inte heller 1989års tilläggsprotokoll till konventionen om FNsmedborgerliga och politiska rättigheter tvingande. Detinnebär ingen skyldighet att avskaffa dödsstraffet utanerbjuder bara en möjlighet för staterna att åta sig att inteanvända det i fredstid. Detta är enligt vår mening heltotillräckligt och arbetet för att avskaffa dödsstraffet i freds-såväl som i krigstid måste intensifieras. Trenden är att alltfler länder avskaffar dödsstraffet men harförespråkare för dödsstraff synts oftare i den offentligadebatten. Verkställigheten av dödsdomar i de länder somfortfarande har dödsstraffet kvar ökar. är det endavästland som utdömer dödsstraff för minderåriga.I internationaliseringens och det elektroniskakommunikationssamhällets tid är det ändå svårare att döljabrott mot mänskliga rättigheter. Flera välorganiserade ocheffektiva människorättsorganisationer som t.ex. AmnestyInternational arbetar med att skapa opinion mot dödsstraffoch har genom systematisk insamling av uppgifter rörandedödsstraffets tillämpning aktivt medverkat till att bekämpadödsstraffet. Amnestys arbete har dels givit publicitet åtdödsstraffet men också bidragit till att rädda liv. Mer än 15 000 människor har enligt Amnestys rapporter avrättatsunder 80-talet. avrättades närmare 2 000 människor som dömts till döden.Vid fanns förslag från ochChile om avskaffande av dödsstraffet men dessa drogstillbaka på grund av svårigheter att få accept från tillräckligtmånga stater.På svenskt initiativ bör frågan om dödsstraffetsavskaffande åter aktualiseras så snart förutsättningarna föratt kunna driva frågan bedöms som bättre.Regeringen bör också ta initiativ till enuppföljningskonferens om tortyrkonventionen i syfte att fåfler länder att underteckna den.Det är emellertid inte tillräckligt att ett ökat antal staterundertecknar konventionerna. Åtgärder för attefterlevnaden skall öka måste diskuteras. FNs uppföljninggenom rapporter till och granskning av enskilda länder ikommissionen för mänskliga rättigheter är många gångerett alltför verkningslöst instrument. FNs tortyrkonventionsom antogs av generalförsamlingen 1984 har baraundertecknats av ett fyrtiotal stater. Tortyr och annan grymoch omänsklig eller förnedrande behandling förekommer istor omfattning också bland länder som undertecknattortyrkonventionen. Bland dessa kan nämnas . Trotsatt undertecknat såväl FNs konventioner som deneuropeiska konventionen mot tortyr rapporterarmännskorättsorganisationer om omfattande tortyr iturkiska häkten och fängelser. Situationen är densamma imånga länder.Sverige har tillsammans med övriga nordiska länder tagitinitiativ till bildandet av FNs fond för tortyroffer. Fondenstöder organisationer som arbetar i länder där detförekommer tortyr. Den finansieras med frivilliga bidragfrån regeringar, organisationer och enskilda och det ärviktigt att ger ett fortsatt stöd till fondensverksamhet.Våldtäkt måste alltid betraktas som grov tortyr. Våldtäktär en del av sättet att visa makt, terrorisera, förödmjuka,demoralisera och i många fall även skrämma människor attlämna sina hem. Det är ett vanligt förekommande led ietnisk rensning. Förutom att utsätta kvinnorna för störstatänkbara förnedring vill man straffa deras män genomdenna handling.8. Rätten till asylDet finns nästan dubbelt så många flyktingar i världen , cirka 19 miljoner, som . Cirka 20miljoner människor har tvångsförflyttats eller själva flyttinom sina egna länder.Trots många generösa flyktinginsatser i olika delar avvärlden bemöts allt oftare människor som söker asyl medmisstänksamhet och fientlighet.Den utmaning vi står inför är att finna lösningar somgaranterar en human och deltagande inställning utan attskapa instabilitet och svåra konflikter. Första steget måstevara förståelse för de orsaker som driver människor att fly,att lämna sina hem. Enligt vår mening flyr de främst därföratt de tvingas till det, inte för att de vill.Långvariga flyktingproblem orsakas av regionalakonflikter och auktoritära förtryckarregimer. Förföljelsenförvärras i många fall av fattigdom, miljöförstöring ochbefolkningstryck. Det är ingen slump att de flesta flyktingaroch tvångsförflyttade personer finns i de fattigaste delarnaav världen.Vår grundläggande uppfattning är att den svenskautlänningslagen vilar på ett fundament av mänskligarättigheter och humanitära värderingar. Rättssäkerhetenenligt utlänningslagen och förvaltningslagen är i väsentligmån väl tillgodosedd. Problemen gäller praktiken.Det är nödvändigt att följa de av FNsflyktingkommissarie fastställda riktlinjerna när man tolkarkriterierna för beviljande av flyktingstatus eftersomflyktingkommissarien besitter den största expertisen påområdet. Kritik från FNs flyktingkommissarie mot nyanationella asyllagar, tillämpad praxis eller multilateralaöverenskommelser måste åtgärdas av medlemsstaternasregeringar.Att reglera flyktinginvandring med visumtvång fårallvarliga konsekvenser för förföljda människors möjlighetatt söka skydd i enlighet med Genèvekonvention.Sverige bör verka internationellt för att detta skall upphöra.Bland humanitära icke-statliga organisationer finns enstark och berättigad oro att olika mellanstatliga åtgärder föratt skydda de yttre gränserna för EG och anslutna EFTA-länder leder till negativa effekter på tillämpningen avasylrätten.Amnesty International har analyserat problemen i enrapport, ''Europeisk harmonisering av asylpolitiken'',. Man vädjar till europeiska länder att antaen juridiskt bindande överenskommelse om ett minimum avnormer och garantier för handläggningen av asylärenden.Amnesty befarar att utan en sådan överenskommelsekommer samarbetet mellan europeiska regeringar att ledatill allvarliga brister i skyddet av flyktingar och asylsökandei Europa.Det är nödvändigt att agera mer aktivt inte bara för attförsvara asylrätten utan också för att förbättrainternationella regler, nationella lagar och tillämpning. Detär brådskande att uppnå en europeisk överenskommelse,som fördelar ansvaret mer rättvist mellan länderna, för attskapa en säkrare och bättre tillvaro för flyende människor.En eventuell harmonisering av ländernas asyllagstiftning fårinte innebära en skärpning av asylpolitiken. 1951 årsGenèvekonvention och den europeiska konventionen omskydd av mänskliga rätttigheter och grundläggande frihetermåste alltjämt utgöra grund för ett sådant arbete. Det får isammanhandet inte glömmas bort att sistnämndakonvention också innebär viss skydd för de facto-flyktingar.Sverige bör verka för ett tillägg till den europeiskakonventionen om skydd av mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter till att inbegripa rätt till asyl baseratpå Genèvekonvention och New York-protokoll.Det är angeläget att på det internationella planeti allmänhet främst via UNHCR och inom isynnerhet främst via och aktivt verkar fören ökad och förbättrad ansvarsfördelning av flyktingfrågan.Det finns lösningar som kan underlättaflyktingsituationen som är bl.a. förbättringar i självaasylproceduren och förändringar i asylsökandes ochflyktingars folkrättsliga status.Det är av stor betydelse att länderna i sin nationellalagstiftning inarbetar och genomför minoritetsrättigheteroch förbjuder diskriminering och rasistisk ellerfrämlingsfientlig verksamhet, så att man därigenommotverkar att människor måste fly sina länder av rädsla förförföljelse.9. Rasism och främlingsfientlighetInsatser i mot rasism, antisemitism ochfrämlingsfientlighetRasisistiska, antisemitiska och främlingsfientligayttringar har dykt upp i hela Europa.Företeelserna omspänner allt från direkta våldsdåd motflyktingar och flyktingförläggningar, mord på invandrare,mordbränder och korsbränningar till rasistisk propagandaoch skändningar av framför allt judiska begravningsplatser.Rädsla och osäkerhet sprids bland invandrare, flyktingaroch övrig befolkning. I detta ligger fröet till fascism. På1930-talet destabiliserades samhällena genom en strategifrån fascister och nazister som gick ut på att ställa folkgruppmot folkgrupp, och på att ta sig till makten genom att skapaosäkerhet och rädsla. I många västeuropeiska länder harhögerextremistiska partier fått fäste. I flera öst- ochcentraleuropeiska stater växer en aggressiv nationalismfram, vars extrema uttryck vi ser i tragedin i f.d.Jugoslavien.Också i har de främlingsfientliga tendensernaökat . Skulle de växa sig starka stårviktiga humanistiska och demokratiska värden på spel.Arbetet mot främlingsfientligheten och rasismen måsteske på många olika nivåer. Det viktigaste är att undanröjagrogrunden till fientligheten. Det är troligt att det fannsnedvärderande attityder till flyktingar och invandrare redantidigare i våra samhällen. Men i spåren av massarbetslöshetnås vi av rapporter att många människor inte längreklarar sin egen och sina familjers försörjning. Allt flermänniskor, framför allt ungdomar, upplever att de intebehövs. De tillhör inte samhällets vinnare, utan dessförlorare. Detta sker överallt i i dag.Därför måste arbetslösheten bekämpas på ettinternationellt plan. Socialdemokraterna i har,under ledning, utarbetat ettprogram för att bekämpa arbetslösheten.Norges socialdemokratiska statsminister föreslog i ett tal till attEuropas ledare skull anta en plan för att bekämpa rasism,främlingsfientlighet och intolerans. Dels skulle olikaåtgärder sättas in på nationell nivå, av regeringar,folkrörelser och individer, och dels skulle de olika ländernasamarbeta i dessa ansträngningar.Vi menar att bör ta initativ till eninternationell konferens på högsta politiska nivå i Europamot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet.I vår partimotion om kulturpolitiken föreslår vi enmängd åtgärder inom olika områden för hur vi i Sverigeskall bekämpa rasismen och främlingsfientligheten.Det är viktigt att förstå varför främlingsfientligastämningar uppstår i ett land. Betydelsen av de signaler denegna regeringen sänder ut i dessa frågor bör ejunderskattas. Det är därför utomordentligt viktigt attutgångspunkterna i svensk lagstiftning när det gäller t.ex.flyktingpolitiken är alla människors lika rätt och värde.Det spelar ingen roll hur många ettland ratificerar om inte konventionens syften reflekteras iden praktiska tillämpningen i landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens ansvar föruppföljningen av Wiendeklarationen ochhandlingsprogrammet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör ta initiativ iFN till ett arbete som syftar till att komplettera med nationella handlingsplaner,3. att begär att regeringen skall ge ekonomisktstöd till program kring barnarbete och ekonomiskexploatering av barn,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särskilt stödja deinternationella processer som inletts för att göra verklighetav och barntoppmötets beslut,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att den ekonomiskareformpolitik, som fattiga länder av IMF och Världsbankenåläggs genomföra, inte får följder som innebär kränkningarav barnets rättigheter,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör verka för attalla länder ratificerar utan begränsandereservationer,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge föruppföljning av tillräckliga resurser föratt den på ett fullgott sätt skall kunna fullfölja sitt uppdrag,8. att begär att regeringen ålägger svenskaambassader och beskickningar att i sin rapportering minsten gång göra en systematisk MR-genomgång, därbarnkonventionen kan tjäna som mall vad avser MR-lägetför barnen i landet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att barn i fängelseuppmärksammas i denna rapportering,10. att begär att regeringen fortsätter arbetetmot rekrytering av barnsoldater och för internationellt stödför att barn inte skall tvingas delta aktivt i krig,11. att begär att regeringen föreslår åtgärderi internationella fora för att få stopp på mord på nyföddaflickebarn och illegala aborter vars enda grund är barnetskönstillhörighet,12. att beslutar att innehav av barnpornografiskall kriminaliseras,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fortsätta verka förtillbakadragandet av reservationer som står i strid medkonventionen om avskaffande av all slags diskriminering avkvinnor,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att kontroll ochuppföljning av MR-situationen för kvinnor skall organiseraspå motsvarande sätt som rapporteringen vad gällerbarnkonventionens efterlevnad,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att MR-perspektivetnär det gäller kvinnors rättigheter finns med i den plattformsom utarbetas inför kvinnokonferensen i samtatt en handlingsplan för upphörande av alla former avdiskriminering av kvinnor antas vid Beijingkonferensen1995,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en särskild FN-rapportör gällande våld mot kvinnor och dess orsaker,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att kvinnor enligtlag skyddas och att preventiva åtgärder genomförs för attförhindra våld mot kvinnor såväl inom hemmet som i detoffentliga livet och att sexuella trakasserier, exploateringoch handel med kvinnor måste upphöra,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att program upprättas underBeijingkonferensen i syfte att traditionella sedvänjor sominnebär omskärelse och könsstympning av kvinnor ochflickor skall upphöra,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att våld mot kvinnor i krig ochkonflikter, särskilt våldtäkt utförd med politiska motiv avpolis eller militär och sexuellt slaveri, skall definieras ochomnämnas bland de brott som i fjärde Genèvekonventionendefinierats som grova krigsförbrytelser samt att förövarnaav sådana brott och de som beordrat dem skall ställas införrätta i internationell domstol,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvinnor som i krig ellerkonflikter blivit offer för sådana brott skall garanteras asyli enlighet med vad som överenskommits i ,221. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att kvinnofrågornapå ett systematiskt sätt måste integreras i samtliga berördaFN-organs arbete,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för att diskrimineringoch hinder för kvinnor att på lika villkor få del av utbildningundanröjs och att speciella alfabetiseringsinsatser görs förkvinnor, att all undervisning skall främja jämställdhet ochjämlikhet samt att tvångsgifte förbjuds,23. att begär att regeringen verkar för atträtten till preventivmedel samt tillgång till säker och legalabort garanteras samt att särskild uppmärksamhet ges åthälsa och näringsbehov för gravida och ammande kvinnor,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om parlamentarisk representation iNationalkommittén inför i Beijing1995,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt initiativ fördödsstraffets avskaffande,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ till enuppföljningskonferens om tortyrkonventionen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ger fortsattstöd till FN:s fond för tortyroffer,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för ett tillägg till deneuropeiska konventionen om skydd av mänskligarättigheter och grundläggande friheter till att inbegriparätten till asyl,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att verkarinternationellt för en ökad och förbättrad ansvarsfördelningav flyktingfrågan,30. att begär att regeringen tar initiativ till etttoppmöte på europeisk nivå mot rasism, antisemitism ochfrämlingsfientlighet.