ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk331 · 1994-01-25 00:00:00 — Avdrag för mervärdeskatt får normalt göras för inköp avinventarier och annat som är avsett att användas i rörelsen.För många mindre företagare är inköp av bil en bådenödvändig och ekonomiskt påfrestande affärshändelse.Detta gäller särskilt för företagare som startat sinverksamhet. Många väljer därför att leasa bilen från enfinansiär. Detta är ofta både onödigt dyrt och förenat medstor osäkerhet om avtalet av någon anledning skulleupphöra . Vid leasing är dessutom hälften avleasingavgiften avdragsgill eftersom denna anses utgörahyra.Rimligt vore att fullt avdrag får göras vid betalning avmervärdeskatt för inköp av alla fordon som används somarbetsredskap i näringsverksamhet. I annat falldiskrimineras alla de fordon som inte är helt anpassade förvarutransporter eller för användning som renodladeservicebilar, men som uteslutande används i rörelsen.Regeringen bör därför i avvaktan på att ettmervärdeskattedirektiv slutligt utarbetas och antas av EUföreslå en generell avdragsrätt för personbilar inäringsverksamhet som inte disponeras av anställda.Härigenom bör även problem med uttagsbeskattning kunnabegränsas.Frågan har varit aktuell . Den bör därförnu få en korrekt lösning, såväl skattemässigt somföretagsekonomiskt. Visar det sig senare nödvändigt fårreglerna justeras med hänsyn till kommande EU-direktivinom den övergångstid som direktivet medger. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mervärdesskatt för bil avsedd attanvändas som arbetsredskap i näringsverksamhet.
mot · GH02Sk332 · 1994-01-25 00:00:00 — Den skattereduktion på av arbetskostnadenför reparation av bostadshus som gäller för åtgärder till ochmed leder till att nödvändigreparationsverksamhet faktiskt kommer till stånd i ett lägenär detta också är gynnsamt för att hållabyggsysselsättningen uppe.För medlemmar i bostadsrättsföreningar innebärreglerna att det är bostadsrättsföreningen som kan utföraåtgärder som berättigar till skattereduktion. För enbostadsrättsförening kan skattereduktionen uppgå till högst20 eller som högst den fastighetsskattsom beräknas om det beloppet är högre än 20 000kronor.Det har satts i fråga om inte bostadsrättsinnehavarnaockså borde ha en rätt till skattereduktion för reparationerpå sina respektive lägenheter. Denna rätt skulle då adderastill nuvarande regler. Ett sådant förfarande skulleemellertid innebära en utökning av den nuvarande högstabidragsvolymen och kan också sägas vara principiellttveksam gentemot övriga upplåtelseformer. Däremot kandet sägas vara viktigt att åstadkomma regler som gör detmöjligt att också i bostadsrättshus stimulera till åtgärdersom kvalificerar till skattereduktion upp till nuvarande''tak''.Många bostadsrättsägare åser nu en utveckling därföreningen för de ålägganden föreningen har inte anser sigbehöva utföra några åtgärder medan de enskildalägenheterna kan vara i behov av upprustning. Enupprustning av den enskilda lägenheten kan då inte kommai åtnjutande av skattereduktionen trots att föreningen försin del ej använder sitt skattereduktionsutrymme. En vägatt komma till rätta med detta och därmed åstadkomma enstörre volym reparationsarbeten vore att i de fall enbostadsrättsförening ej vidtar reparationer upp till taket förskattereduktion låta de enskilda bostadsrättsinnehavarnakunna disponera detta ''utrymme''.Det skulle kunna ske på så sätt attbostadsrättsföreningen ges möjlighet att ansöka omskattereduktion även för åtgärder som avser de enskildalägenheterna, varefter föreningen har att, beträffande denskattereduktion som avser dessa, tillföra detta belopp tillexempel till den individuella inre reparationsfonden förvarje lägenhet alternativt utbetala beloppet tilllägenhetsinnehavaren.Denna regelförändring skulle kunna säkerställa att flerreparationsarbeten verkligen kommer till stånd detnärmaste året. Det torde nämligen finnas en tendens att justmånga bostadsrättsföreningar inte kommer att vidtaåtgärder som ger skattereduktion med den nuvarandeutformningen av reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring av reglerna förskattereduktion avseende byggnadsarbeten på bostadshus ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02Sk333 · 1994-01-25 00:00:00 — Beskattningen av arvoden för deltagande i medicinska försök Enligt skall ersättningar till personersom deltar i kliniska prövningar vara skattepliktiga ocharbetsgivaravgifter skall erläggas i den mån ersättningenuppgår till eller mer per person ochkalenderår.Mot RSV:s tolkning kan hävdas att arvoden tillförsökspersoner bör betraktas som avgiftsfria ersättningarför smärta och obehag.Skatten på ersättningar till försökspersoner ökar deproblem som alltid funnits att få enskilda personer att ställaupp som försökspersoner till men för framförallt denmedicinska forskningen.Arvodena till försökspersoner är ofta så begränsade attdet måste ligga klara ideella motiv för att en person skallställa upp. Därför bör de beskattningsregler som tillämpasför arvode till idrottsmän också kunna utsträckas tillarvoden gällande försökspersoner vid medicinsk forskningetc. En sådan regel skulle minska ett förhållandevisomständigt administrativt arbete förforskningsinstitutionerna som rekryteringen avförsökspersoner skulle underlättas. Kostnaderna i form avminskade skatteintäkter skall beaktas inom statensmedicinska forskningsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattning av arvoden förpersoner som deltar i medicinska försök.
mot · GH02Sk335 · 1994-01-25 00:00:00 — I och med ''krisuppgörelsen'' mellan regeringspartiernaoch Socialdemokraterna sköts avskaffandet avförmögenhetsskatten upp. I det läget var detta givetvis rätt,men därigenom kvarstår även den sista resten av kollektivbeskattning, nämligen sambeskattning av förmögenhet.Det principiella argumentet för att avskaffa denföråldrade, orättvisa och ojämställda sambeskattningen ärväl känt. Även om man anser att principer inte hör hemmai skattesystemet -- vilket de gör! -- finns det en rad bärandeargument av mer praktisk natur.Ett avskaffande av sambeskattningen skulle troligtvisspara pengar åt staten, den kostar alldeles för mycket iadministration. Dessa pengar kan användas på ett mycketbättre sätt, t.ex. för att kontrollera att andra skatter betalasin korrekt.Skatteförvaltningen skulle slippa lägga ned onödig tid påatt ta reda på vem som bor med vem och vem som har ellerhar haft barn med vem eller vem som råkar bo ihop mednågon som man tidigare varit gift med. För övrigt serfamiljerna inte ut som . En man och en kvinna med varsitt barn från ett tidigare förhållande (med gemensamvårdnad med övriga föräldrar) särbeskattas ända tills de fårett gemensamt barn då helt plötsligt alla fem sambeskattasutan hänsyn till barnens övriga inblandade föräldrarsförmögenhetssituation. Sammanboende av samma könslipper helt undan den sambeskattning som sammanboendeav var sitt kön kan råka ut för.Det finns inga fördelningspolitiska skäl att ha kvar dennasambeskattning och den är en ren kostnad för samhället.Någon ny utredning i frågan behövs inte, DS 1990:91 är fulltgångbar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avskaffande avsambeskattningen av förmögenhet.
mot · GH02Sk336 · 1994-01-25 00:00:00 — har tillgången på riskkapital varitstarkt begränsad. För att åtgärda denna brist har denborgerliga regeringen vidtagit många åtgärder. Bl.a. har detbeslutats om en rad skatte- och avgiftssänkningar. Industri-och nyföretagarfonden har startats. Likaså har olikariskkapitalbolag börjat sin verksamhet.Oaktat dessa åtgärder finns det ytterligare behov avriskvilligt kapital till framförallt de små och medelstoraföretagen. Ett sätt att komplettera utbudet av riskkapitalvore att medge ett friare användande av skogskontomedel.Skogskonton är till stor nytta för yrkesverksamma jord- ochskogsbrukare genom att man bl.a. kan utjämnainkomsterna . Detta är också grundtanken meddessa konton.Användningen av de medel som är insatta påskogskonton är dock utförligt reglerad i lag. För att kunnagöra skattefria avskrivningar måste ägaren investera inomjord- och skogsbrukets verksamhetsområde.Detta gör att skogskontomedel i ett icke ringa antal fallinte kommer till användning utan utgör ett passivt kapital.Därtill kommer att kapitalet växer genomränteavkastningen. I vissa fall kan detta leda till att ickeobetydliga belopp ej kommer till aktiv användning.För att ytterligare förbättra tillgången på riskvilligtkapital anser jag att det vore värt att utreda konsekvensernaav om en innehavare av skogskontomedel finge möjlighetatt använda medlen för att investera i nya näringsgrenar iden kommun där medlen förvärvats.Denna utredning kunde också lämpligen omfattamöjligheten att skattefritt använda skogskontomedel föraktiekapital och/eller rörelsekapital i en ny förvärvskälla.Detta under förutsättning att verksamheten är förlagd tillden kommun där medlen förvärvats. Ett sådant friareanvändningssätt kunde även vara begränsat till områden avregionalpolitiskt intresse.En friare användning av skogskontomedel kan bli enstimulans för många idérika personer med affärsidéer attetablera nya företag. Även utboägare, som många gångerhar goda affärsidéer från näringslivet, skulle vara med ochinvestera i den bygd där de har sin fastighet. Möjligen skulledetta även innebära att en del av utboägarna flyttade hemtill sin fastighet.Ett friare användningssätt skulle också med allsannolikhet underlätta att skaffa riskvilligt kapital även tillglesbygd.I nuvarande lågkonjunktur med de lågainvesteringsvolymer som råder i vårt näringsliv skulle ettfriare användningssätt av skogskontomedel vara en brastimulans till investeringar i företag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den utrederkonsekvenserna av ett friare användningssätt avskogskontomedel i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GH02Sk337 · 1994-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt i samband med borgensåtagande Att genom borgensåtagande förstärka en annan personssäkerhet för lån har för borgenärer alltid varit riskfyllt. Inteminst har vänner och affärsbekanta p.g.a.gjorda åtaganden tvingats att för någon annans räkninginfria sina förbindelser till banker och andra affärsinstitut.Dessa risker till trots är denna form av förstärktkreditvärdighet ett ofta förekommande krav från bankernanär låntagarens egna säkerheter bedöms vara otillräckliga.Regeringens satsningar på ökad tillgång till riskvilligtkapital löser inte alla problem, utan är privataborgenärer i många fall enda möjligheten för att lån skallkunna förmedlas och därmed affärer skall kunna fullföljas.Att som borgenär medverka till att sunda affärsidéerförverkligas har i de flesta fall lett till att små verksamhetervuxit och blivit livskraftiga företag. Dock har, för ett visstantal, följden blivit att ansvaret för fullföljandet avåtagandet gentemot banken har överförts tillborgensmannen. Denne har då att endera med tillgängligtkapital inleverera pengarna till vederbörande bank, eller attpå en upprättad betalningsplan amortera bort skulden.De kapitalkostnader (räntor) som i båda fallen debiterasborgenären är, om de faller inom näringsverksamhet,avdragsgilla inom förvärvskällan, men om de är att betraktasom privata åtaganden ej avdragsgilla. Frigör däremotborgensmannen den ursprunglige låntagaren från skuldenmot banken, och övertar hela ansvaret, är lånet att betraktasom personligt och avdrag för räntekostnaden medges.Det kan enligt min mening inte underlätta att ökabenägenheten hos privatpersoner att genomborgensåtagande medverka till att hjälpa vänner elleraffärsbekanta att genomföra affärsidéer med ett sådantsystem. Att ta risken för kapitalskulden ingår i systemet,men infriandet av detta ansvar borde också medförarättigheten att göra samma avdrag för räntekostnaden somden ursprunglige låntagaren var berättigad till.Enligt min mening bör därför en ändring av dessa reglergenomföras så att avdrag för räntekostnader i samband medinfriande av borgensåtagande jämställs med övrigaräntekostnader, även för privatpersoner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av reglerna för avdragav kapitalkostnader i samband med infriande avborgensåtagande.
mot · GH02Sk338 · 1994-01-25 00:00:00 — Skatteavdrag för reparationer m.m. har diskussionen tagit fart kringförhållandet att mycket svartarbete förekommer i dagensSverige. Omfattningen av detta är svår att bedöma. Dockhar en utredning beträffande ''svartmålningsarbete'' visat att det troligen skett till ett värde avhela . Skulle omfattningen varadensamma i t.ex. andra yrkeskategorier inombyggbranschen, kan det röra sig om värden av åskilligamiljarder kronor per år.Detta är självfallet oacceptabelt, inte minst med tankepå den rekordhöga arbetslösheten just nu inombyggbranschen, såväl vad gäller nybyggnation somunderhåll och reparationer.I detta läge kan det vara naturligt att överväga vilkensituationen kunde vara, om möjligheten till underhålls- ochreparationsavdrag, vad gäller privata bostäder, villor m.fl.hade funnits. Detta givetvis mot uppvisande av kvitton påutfört arbete.Om denna avdragsmöjlighet funnits, och den som utförtarbetet därför fått redovisa inkomsten till beskattning,borde svartarbetet kraftigt kunna minskas.Vilken effekten skulle bli för statskassan, med minskadeintäkter på grund av avdragen, men ökade på grund av attarbetet beskattas, är svårt att ha en uppfattning om. Dockskulle troligen mera arbete bli utfört till gagn försysselsättningen och materialindustrin med handel o.s.v.Ett tak för avdragsmöjligheten borde sättas för attskapa rimlig balans och undvika effekter som kan upplevassom orättvisa. ''Svartarbetet'' (utan kvitton och redovisning) är underökande och givetvis oacceptabelt. Ännu värre är givetvisom arbetslösa med arbetslöshetsersättning utför sådantarbete.För att om möjligt komma till rätta med dessa problem,bör formerna för ett rimligt avdragssystem för reparationoch underhåll av privata bostäder undersökas. Syftet skallvara att stimulera intresset för att nu göra reparationer ochunderhåll och därmed återskapa åtskilliga nya arbeten inombygg- och underhållssektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i syfte att minska''svartjobben'' inom bygg- och underhållssektorn.
mot · GH02Sk340 · 1994-01-25 00:00:00 — Efter beslut har enligt uppgiftfinansdepartementet tillsatt en utredning för att undersökaskattereformens konsekvenser på lunchätandet i landet.Utredningen som har beställtbygger på enkäter och samtal med ett representativt urvalav arbetsgivare och arbetstagare.2/3 av utredningen är nu klar och visar:Cirka 800 000--900 000 löntagare förlorade sina lunchförmåner eller fickdem kraftigt reducerade.Matlådan/unikaboxen hemifrånhar fått renässans.Restaurangnäringens problem ökade.Högre arbetslöshet bland restauranganställda. är det19,öppet arbetslösa inom restaurangnäringen.Kvinnor drabbas värst. Varannan kvinna och var tredje mantar med sig mat hemifrån.Statens beräknade intäkteruteblev. Från beräknade till faktiska0,. Närmare ett fiasko än så går det inteatt komma.I utredningen redovisas minskad trivsel och försämradgemenskap på arbetsplatser på grund av förändrade ochförsämrade matvanor.Den sista tredjedelen av utredningen mäternäringsintaget över dygnet. Bl.a. för att se om befolkningenkompenserar minskat lunchätande med ökat näringsintagvid andra måltider. Utredningen är nästan klar. Ochresultaten visar entydigt på att det inte förekommerkompensation vid andra måltider.På de allra flesta företag upplevs mathållningensom ett problem. Medvetna arbetsgivare förstårförhållandet mellan näringsintag och produktivitet.Samhället har intresse av hög produktivitet. Omproduktiviteten ökar, så ökar också statens intäkter. Ettkonkret sätt att stimulera lunchätandet är att ta bort desociala avgifterna från måltidsförmåner. Det finns budget-,konjunktur- och arbetsgemenskapsskäl som talar för attstaten skall stimulera denna utveckling på lunchområdet.Det finns nu undersökningar som visar dels att tvåtredjedelar av de arbetsgivare som harlunchsubventioner skulle öka dessa om den sociala avgiftenpå lunchsubventionerna togs bort, dels att nästan hälften avde arbetsgivare som inte har lunchsubventioner skulleinföra sådana.De intäktsminskningar som staten ev. får på socialaavgifter kommer att uppvägas av minskade utgifter förarbetslöshet som det kommer nya intäkter frånmoms och inkomstskatter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att befria måltidssubventionerfrån sociala avgifter.
mot · GH02Sk341 · 1994-01-25 00:00:00 — Uppföljning och utvärdering av vissa insatser mot arbetslösheten Som ett led i kampen mot arbetslösheten föreslogregeringen att avdragsrätt för vissa reparationer skullemedges. Reglerna var så utformade att de skulle medverkatill fler arbetstillfällen och motverka svartjobb. Riksdagenbeslutade enligt förslaget.Det är alltid svårt att mäta effekterna av beslut av dettaslag. Avdragen för reparationerna skall emellertid göras ide inlämnade deklarationerna, vilket emellertid germöjligheter till uppföljning och utvärdering av beslutet.Riksdagens revisorer bör därför få i uppdrag att göra ensådan uppföljning och utvärdering. Om denna visar godaeffekter för sysselsättningen kan modellen med avdragsrättför vissa åtgärder också användas för andra områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos revisorer begär enuppföljning och utvärdering av beslutet om avdragsrätt förvissa reparationer.
mot · GH02Sk342 · 1994-01-25 00:00:00 — Många företagare drabbas av dubbla bilkostnaderutan att de för den skull har behov av två bilar. Dels har dekostnaderna för en privatbil, dels påförs de ofta ettförmånsvärde för en bil som finns i rörelsen trots att denbilen är att anse som ett arbetsredskap. Anledningen är attföretagaren inte kan bevisa att han eller hon inte använderrörelsebilen privat.Har företagaren en äldre billigare bil i firman medförinnehavet dessutom en överbeskattning genom att detstarkt schabloniserade förmånsvärdet inte motsvarar värdetav den verkliga förmånen. Det gäller i särskild utsträckningför något äldre fordon.Riksdagen beslutade om vissa ändringar ibilförmånsbeskattningen. Beslutet innebär bl.a. ökadejämkningsmöjligheter av förmånsvärdet för bilar som harkaraktär av arbetsredskap. I skatteutskottets betänkande1993/94:SkU10 anförs att dessa frågor ånyo skyndsamtkommer att beredas vidare i syfte att få fram ytterligareförbättringar fr.o.m. den 1 januari 1995.Bilförmånsbeskattningen måste vid denna beredningändras så att förmånen bättre speglar det verkliga värdetoch förhindrar ''dubbelbeskattning'' av företagare. Enmetod är att förmånsvärdet i princip beräknas som en vissprocent av bilens faktiska värde. Beskattningen baseras påett fallande marknadsvärde på bilen så attförmånsvärdet beräknas på av detursprungliga nybilspriset. Värdet bör sjunka med 15procent och därefter med 10procent under vart och ett av de därpå följande tre åren.Företagsbilar som är att anse som arbetsredskap bör intemedföra beskattning om de inte används privat i mer änringa omfattning. Med ringa omfattning bör avses ,vilket får anses stämma bättre överens med den allmännauppfattningen om vad som är ringa än dagens gräns påendast . är även den gräns som används inommervärdesskattelagstiftningen. Företagaren skall dånormalt kunna utgå ifrån att något förmånsvärde intepåförs, om det finns en privat bil i familjen.Ovanstående förslag bör vägas in i den fortsattaberedningen av frågorna rörande bilförmånsbeskattningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilförmånsbeskattning.
mot · GH02Sk344 · 1994-01-25 00:00:00 — Underskottsavdrag vid fusion mellan kooperativa föreningar har beslutat om omfattandeförändringar av företagsbeskattningen att gälla fr.o.m. 1januari 1994. Regelsystemet innehåller bl.a. bestämmelsrsom tar sikte på att motverka handel med förlustföretag. Ettförlustföretags gamla underskott faller bort till den del detöverstiger dubbla kostnaden för förvärvet avförlustföretaget (beloppsspärren). Under en spärrtid av femår kan inte underskott, som uppkommit i förlustföretagetföre ägarskiftet, kvittas mot koncernbidrag från detförvärvande företaget (koncernbidragsspärren).För fusioner finns en kompletterande reglering. Bl.a. ifråga om sådan fusion som anges i 2 § 4 mom. första stycketlagen om statlig inkomstskatt skall vid tillämpning avspärreglerna det överlåtande och det övertagande företagetanses som ett och samma företag. Vad gäller ekonomiskaföreningar skall detta gälla endast om båda föreningarna äratt anse som kooperativa enligt 2 § 8 mom. lagen om statliginkomstskatt. Ett till beloppet begränsat underskott skalldock kunna tas över först efter en spärrtid av fem år.Uppbyggnaden av regelsystemet är i första handanpassat till aktiebolag. Det är också tillämpligt i densituationen att en kooperativ förening fusioneras med ettdotterföretag som är aktiebolag (12 kap. 8 § lagen omekonomiska föreningar). Däremot blir effekterna heltandra än vad lagtexten i förstone kan synas ge uttryck förvid de fusionsformer som står till buds om enbartkooperativa föreningar fusioneras, absorption respektivekombination (12 kap. 1 § resp. 3 § lagen om ekonomiskaföreningar). Anledningen till detta är bl.a. att det vidsådana fusioner inte utgår något vederlag.Beloppsspärren får således den effekten att det överhuvud taget inte blir möjligt att överta underskott efterfusion mellan kooperativa föreningar. Bestämmelsen i 12 §tredje stycket, lagen om avdrag för underskott avnäringsverksamhet blir därigenom verkningslös. Någotunderskott att ta över efter spärrtiden, , finns inte.Det är helt uppenbart att bestämmelserna förkooperativa föreningars del fått effekter som inte alls står iöverensstämmelse med syftet med lagstiftningen. Detviktigaste motivet med lagstiftningen är att förhindrahandel med förlustföretag. Någon handel med andelar ikooperativa föreningar förekommer inte i den meningen.Läggs verksamheten ned eller fusioneras den med en annanförening upplöses föreningen. Insatserna utbetalas tillmedlemmarna eller tillförs den andra föreningen där manblir medlemmar. Något vederlag blir inte aktuellt ifusionsfallet. De begränsningar som lagen innehåller i 7resp 8 §§ bör därför inte vara tillämpliga vid fusion mellankooperativa föreningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till avdrag för underskotti samband med fusion av kooperativa föreningar.
mot · GH02Sk345 · 1994-01-25 00:00:00 — Skattefri sparränta för barn och ungdom Det privata sparandet har ökat, vilket i ett långsiktigtperspektiv är mycket sunt. Regeringens politik syftar förövrigt till ökat sparande. Det handlar också om att fostraden unga generationen till att skaffa sig kapital innan mankonsumerar. Lånekarusellens tid är förbi och LyckoslantensSlösa skall nu återigen avlösas av Spara. I det läget är detdålig pedagogik att beskatta det lilla kapital som föräldrarofta hjälper sina små barn med. Barn och ungdom skallkunna se att det lönar sig att spara på bank; genom att detger god ränta ger det rätt pedagogisk signal. För att undvikamissbruk kan en högsta skattefri ränta för barn och ungdomupp till införas på exempelvis 1 000 kronor.Detta krav har jag nu framfört under två år.Skatteutskottet har uttryckt förståelse för syftet medförslaget, men med hänvisning till det statsfinansiella lägetinte varit berett att tillstyrka förslaget. Någon beräkning avstatligt inkomstbortfall av en sådan åtgärd har dock intepresenterats. En statlig utredning borde tillsättas för att fåfram ett relevant beslutsunderlag med förslag tillfinansiering av ovanstående reform. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattefri ränta för barn ochungdom.