ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02T313 · 1994-01-25 00:00:00 — Drift och underhåll av vägar i Läget i är ytterst bekymmersamt vadgäller vägar. i planer omfattarJämtlands och . De medel som tilldelasdenna region gör det omöjligt att upprätthålla ens dennuvarande nivån på vägarna. Det är en oerhördkapitalförstöring som pågår av hela vägnätet. undersökningar finns den sämsta vägstandardeni Region som bor i regionen har svårt att vissa årstiderta sig fram och bilarna utsätts för ett stort slitage. För denbasindustri som bär upp läns näringsliv, turismenoch skogsnäringen, är det direkt förödande. En betydandedel av länets vägnät är avstängt på grund av tjällossningen.För närvarande gäller detta per år.Vägavstängningarna ökar för varje år.Skogsråvaran tillhör de tunga transporter som är viktigabåde för länets och landets ekonomi. Det uppstår storaproblem eftersom skogsråvaran är en färskvara. Tre veckorär den längsta tid som den kan ligga kvar i skogen efteravverkningen.Läget är ytterst bekymmersamt för denna näring, när enkarta över avstängda vägar i på vårvintern serut som ett spindelnät.De medel som står till förfogande för harför kommande planeringsperiod i det närmaste halverats.Än mer besynnerligt blir det när man ser hur medel för driftoch underhåll fördelats över landet.I bilagan visas behovet av åtgärder med högsta prioritet.Åtgärder som är så angelägna att de bör vidtas inom ett årutmärks genom de fyllda staplarna, medan de ofylldastaplarna anger hur mycket som kan genomföras inom dentilldelade medelsramen.Man kan lätt se att med dagens resursfördelning kanendast en bråkdel -- -- av de mest akutaunderhållsåtgärderna av i , medanunderhållsbehoven utan svårigheter kan tillgodoses fleragånger om i landets södra delar.Det är nödvändigt att fördelningen av medel för drift ochunderhåll förändras om det inte skall bli fullkomligtomöjligt för skogsnäringen att fungera. Vissaturistanläggningar har också stora svårigheter eftersomtjällossningen sammanfaller med högsäsongen påvårvintern då både bussar och bilar har svårt att ta sig fram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en rättvisare fördelning av medelför drift och underhåll av vägar.
mot · GH02T314 · 1994-01-25 00:00:00 — måste av vägnätet iDalsland begränsas för tung trafik. Få områden, om ensnågot, i lär ha så omfattande restriktioner.Orsaken till detta är framförallt den stora andelengrusvägar. Vidare finns en stor mängd dåliga broar.Även om trafiken inte är av högsta intensitet på helavägnätet är framkomligheten en förutsättning för att kunnaverka och bo i hela . Detta får naturligtvis ocksåstora konsekvenser för näringslivet. Många företag, främstinom skogsindustrin, drabbas av driftstörningar eftersom bla råvarutransporterna har stora problem. De mindrevägarna har stor betydelse för jordbruket. Föråkeriföretagen innebär den dåliga vägstandarden problemgenom att man inte kan ta fulla laster. I åkerinäringenbedömer man att lasterna får reduceras med i genomsnitt12 %. Det är lätt att inse vad detta betyder för företagenslönsamhet och kostnaderna för företagen i 45Riksväg 45 förbinder medTvåstadsområdet och och vidare med --Bergslagen. Den utgör pulsåder och är av storbetydelse för både långväga trafik och för den omfattandependlingstrafiken. Vägen uppfyller inte de krav som börställas på en viktig väg i det nationella vägnätet. Vad gällersträckningen norr om och genom tillSegmon är behovet av utbyggnad stort. Vägen har stortrafikvolym i förhållande till vägens nuvarande standard.Andelen tunga fordon är relativt stor, framför allt gällerdetta industri- och skogstransporter. Trafikolyckorna är flerän för andra vägar i regionen med motsvarandetrafikintensitet och funktion. Målstandarden bör därförvara 13 m-väg hela sträckningen medförbifarter på sträckan --. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att medel förbärighetshöjande åtgärder fördelas så att de bättretillgodoser behoven i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning --till 13 m vägbredd medförbifarter --.
mot · GH02T316 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens ekonomiska politik spelar satsningar påutbyggnad och modernisering av infrastrukturen en viktigroll. Sammanlagt har tillförtsinfrastrukturområdet via ökade anslag ochtidigareläggningar av planerade investeringar under 1992och 1993. Större delen utgör investeringar i trafikensinfrastruktur.En övergång till lånefinansiering som medger enlåneram på kommer att innebära enytterligare ökning av investeringsnivån. Nya projekt förytterligare kommer att kunna påbörjas.Detta ger nya möjligheter att öka satsningarna påinfrastruktur också i Norrbotten.Förbättringar i infrastrukturen är den mest verksammaåtgärden för att långsiktigt stärka näringslivet, ekonominoch utvecklingsmöjligheterna i olika delar av landet.Investeringar i infrastrukturen är i allmänhetsamhällsekonomiskt mycket lönsamma. Trots att dettamånga gånger tidigare framhållits av ansvariga politiker,inte minst i regionalpolitiska sammanhang, ärvde denborgerliga regeringen en situation med kraftigt eftersattvägunderhåll och en eftersläpning i utbyggnaden avvägnätet i stora delar av landet, bland annat i Norrbotten.Regeringens politik skapar nu möjligheter att reparera denförra regeringens försummelser.Norrbotten är ett starkt industriberoende län. Detgeografiska läget innebär att transportkostnader ochinfrastrukturinvesteringar är betydelsefulla för länetsframtidsmöjligheter. Våra tunga råvaror som malm, stål ochskog är beroende av framkomliga vägar, , tillrimliga kostnader.Det är därför viktigt att de delar av som ännu inte har13 meters bredd och tillåter hastighet byggs ut ochfår del av erforderliga investeringsmedel. Påbörjadeinvesteringar på bör fortsätta.De älvdalsvisa vägarna ned mot kusten har mycket storbetydelse för våra tunga transporter och måste därför få sinandel av tillgängligt investeringskapital.Utöver de direkta investeringarna är norrbottniskavägnät i behov av underhåll och upprustning. Om helaSverige ska leva måste också de mindre vägarna iNorrbottens glesbygd ges en godtagbar standard.I motionen redovisade åtgärder bör rymmas inomplanerade ekonomiska ramar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning och moderniseringav vägnätet i .
mot · GH02T317 · 1994-01-25 00:00:00 — Underhåll av det mindre vägnätet I regeringens proposition 1972/73:176 om investeringar itrafikens infrastruktur m.m. föreslås för tioårsperioden1994--2003 investeringar inom en ram om 88 miljarderkronor.Härav skulle komma riksvägarnatillgodo. Ytterligare 9 + avdelades förrespektive länstrafikanläggningar och bärighetsåtgärder förvägar.Detta var för landets vägnät utomordentligt viktigtförslag, som också beslutades av riksdagen.Mot bakgrund av så kraftiga satsningar under entioårsperiod kan det te sig motsägelsefullt attmedelstillgången för underhåll av det mindre allmännavägnätet, enligt uppgift från flera vägförvaltningar, är såknappt tilltaget att inga beläggningar på mindre grusvägarkan påräknas --95.Denna obalans mellan synnerligen kraftig, långsiktigsatsning på stora projekt och årsperspektivet för det mindrevägnätet väcker berättigad undran. skernaturligtvis också kapitalförstöring, som en följd av alltförlåg nivå på underhållsarbeten av det mindre vägnätet.Enligt vår mening borde trafikutskottet vid sinbehandling av anslaget för vägbyggnation överväga vissöverföring av medel från långsiktiga, infrastrukturellasatsningar till underhålls- och förbättringsanslagen till detmindre allmänna vägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av medel tillunderhåll av det mindre, allmänna vägnätet.
mot · GH02T319 · 1994-01-25 00:00:00 — En bro över Vallsundet har en bro över Vallsundet i kommunvarit aktuell. Vallsundet trafikeras av färjor och desvarar inte mot dagens och morgondagens krav på godakommunikationer. Trots två färjor medför färjetrafikendryga väntetider, skapar köer och medför olägenheter förtrafikanterna. och kommun har sålångt framskridna planer att ett bygge kan igångsättas meddet snaraste.I är byggarbetslösheten en av de högsta ilandet. En bro över Vallsundet är därför ett mycketangeläget byggprojekt för att lindra den mycket besvärandebyggarbetslösheten i länet. Brobyggen är enligt AMSmycket viktiga projekt och kan med fördel tidigareläggaseftersom de är arbetskraftsintensiva projekt.Arbetsmarknadsstyrelsen bör därför få i uppdrag attpositivt pröva projektet vid fördelningen av medel förtidigarelagda byggprojekt. Detta bör som sinmening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till iÖstersunds kommun.
mot · GH02T321 · 1994-01-25 00:00:00 — som passerar genom , utgör enviktig nord-sydlig länk i . kommeratt ingå som en framtida länk i den s.k.Bergslagsdiagonalen. beslutade atttillföra Bergslagsdiagonalen till stamvägnätet.Trafiken på är av betydande omfattning.Särskilt den tunga trafiken har ökatbetydligt vilket medfört att underhålls- ochnyinvesteringsbehoven också ökar. Av miljö- ochframkomlighetsskäl behövs på den del som sträcker siggenom dels förbifart vid , delsförbifart och omfattande ombyggnadsåtgärder i kommer som nationell stamväg att få enradikal standardhöjning, ombyggnad är genomförd ellerpågår för långa delsträckningar. Anslaget för täcker dock inte ombyggnad för hela sträckan.De partier som blir kvar har mycket dålig framkomlighetoch trafiksäkerhet och påtagliga miljöproblem. Sträckangenom tätort är sannolikt den svårastetätortskonflikten i regionen. Miljö- och bullerproblemenkommer att öka om inte en förbifart vid byggs.En ny förbindelse i över eller under (del av ) skulle totalt sett minska störningarna frånden nord-sydgående trafiken genom tätorten. Den skulledessutom ge bättre framkomlighet och transportekonomi.Det konjunktur- och arbetsmarknadsläge som råderär rätt tillfälle för stora satsningar på investeringar,underhåll och nybyggnad. På så sätt främjas tillväxtensamtidigt som arbetslösheten bekämpas.Vi motionärer anser med hänvisning till demålangivelser som har uppställt i riktning motökad trafiksäkerhet, förbättrad miljö, en jämnare regionalbalans och ett effektivare resursutnyttjande att anslag krävsför att färdigställa hela vägsträckningen av riksväg 50.En ombyggnad av hela under 90-taletförutsätter alltså att ram för investeringar i vägarm.m. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökad ram förinvesteringar i vägar m.m. för en ombyggnad av .
mot · GH02T322 · 1994-01-25 00:00:00 — är ett län med stor andel grusvägar. Mångaav dessa är under vissa tider direkt olämpliga för den tungatrafik de skall bära på grund av bristande underhåll. Dagligatransporter såsom skolskjutsar, landsvägsbussar, olika typerav jordbruksmaskiner etc. sliter hårt på vägarna. Dåliga vägar leder till stor kapitalförstöring genomatt bussar, bilar, lastbilar, traktorer etc. skakar sönder ochslits ut . Det är därför berättigat med en offensivsatsning för att förbättra vägnätet och helt nödvändigt föratt behålla landsbygd och skärgård levande i Östergötland.Det innebär att statsanslagen för vägunderhåll förÖstergötlands vidkommande måste öka om man villundvika än dyrare reparationer i framtiden.Europaväg 66 går rakt igenom ,vilket innebär stora olägenheter för de boende i form avbuller och avgaser. Det är inte ovanligt att timslånga köeruppstår, vilket för med sig svåra luftföroreningar i helaSöderköpingsområdet. En förbifart bör anläggas för attkomma till rätta med de trafik- och miljöproblemSöderköping brottas med.En tvärförbindelse av god standard mellan kommunernaKinda----bör komma till mellan -- --liksomvägsträckan --behöver rustasupp, inte minst med tanke på den tunga och intensivatrafiken till och från hamn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av länsvägnätet iÖstergötland,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbifart vid ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvärförbindelse på sträckanKinda----,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GH02T323 · 1994-01-25 00:00:00 — Regeringen har ökat anslagen kraftigt för investering inya vägar. Det är mycket glädjande. En förutsättning för enordentlig och varaktig ekonomisk tillväxt är att harväl fungerande transporter.Ett stort problem är dock att det viktiga underhållet avvägnätet inte alls får tillräckliga anslag för att förhindradirekt kapitalförstöring. Detta problem har funnits i mångaår. Resultatet blir bl.a.:1 belagd väg kommer attförsämras till vad som kallas lägsta åkkomfortklass.Begränsad bärighetsupprustning görs för att undvikaframtida skador. Tiotusentals personer kommer atttvingas uppleva 65bullernivå. På brosidanriskerar åtgärder på visst vägnät att begränsas. För ettflertal broar är tillståndet så dåligt att tillåten trafiklast kanbehöva sänkas om inte åtgärder vidtas . Satsningar på en viktig förbättring avvägmarkeringar kan inte genomföras. Det ger sämretrafiksäkerhet.Risk för dramatiskt ökade underhållskostnaderUnderhållet av belagda vägar måste med den föreslagnaanslagsnivån begränsas. Det medför att kortsiktigalösningar måste väljas vilket får till följd att behovet avlångsiktigt riktiga åtgärder ackumuleras.En snar förbättring av den svenska ekonomiskasituationen och konjunkturen ger en förstärkt uppgång avtrafiken med ökade underhållskostnader som en direktföljd.Fördröjt underhåll kan ge dramatiskt ökadeunderhållskostnader. Fördyringen blir 4--5 gånger dyrareom underhållet fördröjs med enbart av dentotala livslängden. Att skjuta underhåll är alltannat än ekonomiskt försvarbart.Det är hög tid att se till att kapitalförstöringen på detsvenska vägnätet motverkas. Regeringen bör därförsnarast, dock senast till nästa budgetår, analyseraunderhållsbehovet och föreslå åtgärder för att förbättrakapitalförstöringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att motverka kapitalförstöring påvägnätet.
mot · GH02T324 · 1994-01-25 00:00:00 — De planerade väginvesteringarna i för dennärmaste uppgår till drygt 5 miljarder. Detär en fördubbling jämfört med tidigare planer. Det kandärmed inte sägas att vi i totalt sett är särskiltmissgynnade. Räknat över hela har vi till ca10,5--av landets väginvesteringar vilket kan ställas irelation till vår andel av befolkningen (12,) ochtrafikarbete ().Problemen för gäller främst den mycket lågaanslagstilldelningen 1994--1996 avplanperioden. Vad gäller de närmaste årens satsningar påinfrastruktur i landet som helhet så har vi inte fått så stor delav dessa i . Det föreligger i stället en kraftig nedgång iinvesteringarna under dessa år. Räknat undertreårsperioden --1996 är investeringsvolymen i Skåneca lägre än vad som borde vara regionens''rättmätiga del'' av landets totala investeringar.Denna markanta svacka i investeringar kommer mycketolyckligt. Övrig byggverksamhet befinner sig i djup krismed risk för en 40-procentig arbetslöshet i slutet av 1994.Det går att handla upp vägprojekt till mycketförmånliga priser. finns en risk att det i slutet av90-talet blir en överhettad marknad med kraftigt ökadepriser. Detta blir extra markant om byggs.Det finns m a o flera skäl att tidigarelägga planeradeväginvesteringar.Det finns en hög planeringsberedskap inom Vägverketsregion i för projekt motsvarande de ovan redovisade500 Mkr som ''saknas''. De projekt som det finnsmöjligheter att tidigarelägga gäller framförallt utbyggnadenav de stora stråken E 4, E 6 och E 22. Men det finns ävenett antal angelägna projekt på det övriga vägnätet som ärmöjliga att starta . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigareläggning avväginvesteringar i .
mot · GH02T325 · 1994-01-25 00:00:00 — Kommunikationer är bland det allra viktigaste för enbygds utveckling. Därför är regeringensinfrastruktursatsningar på vägar och järnvägar av mycketstor betydelse. Men dessa kommunikationsleder är väldigteftersatta genom den förda socialdemokratiska politiken.Det talas mycket om satsningar, men väldigt lite har blivitgjort. Därav kommer att många angelägna projekt tyvärrmåste vänta ytterligare några år.Det finns naturligtvis i denna väntkö projekt som är merangelägna än andra. Kristianstadsregionen är en av Skånestillväxtregioner. Mycket av dagliga kontakter sker medMalmö/. Detta gäller i hög grad på företags-och utbildningssidan.Europaväg 22 är den stora pulsådern mellan Kristianstadoch / . Denna väg har också storbetydelse för Blekingeregionen och delar av . Vissadelar av denna väg har god standard, medan andra delarinte alls håller den standard man har rätt att kräva på en såbetydelsefull väg mellan två skånska centra.I planer ligger E22 tyvärr alltför långt fram itiden. Mycket betydelsefull expansion kan gåKristianstadregionen förbi om utbyggnaden skjuts långt påframtiden. är kostnaderna för vägbyggen minst30 % lägre än under högkonjunkturens 80-tal. Med enny kommande högkonjunktur kommer troligenkostnaderna att öka i en takt som gör att väg E22 skjutsytterligare . En god ekonomisk affär för statenskulle således vara att planera satsningar på infrastrukturenså att väg E22 nu erhåller motorvägsstandard. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GH02T326 · 1994-01-25 00:00:00 — Nuvarande konjunkturläge drabbar de flesta branscheroch regioner. Mer än har de negativasysselsättningseffekterna också drabbat län.För den tredejedel av länet som kommun utgörär de negativa effekterna särskilt omfattande. Det beror påNorrtäljes näringslivsstruktur, där av arbetstillfällena finns inom bygg- ochanläggningsverksamheten. Dessa branscher utgörtillsammans med transportverksamheten, grus- ochbergtäkter samt betongindustri av arbetstillfällena i kommun. Sårbarhetengenom denna dominans av bygg- ochanläggningsverksamhet framgår av de helt arbetslösa inomByggnads i , f.n. 25 %.En möjlighet att motverka denna arbetslöshet är attsnabbt påbörja byggandet av bron över vidTrästa, kommun, . Planer ochprojektering finns klara.Ett snabbt igångsättande innebär att arbetslöshetenmotverkas just när lågkonjunkturen inom bygg- ochanläggningsbranschen är som svårast, dvs. i konjunkturlägedär sysselsättningseffekten blir maximal. Förutomsysselsättningseffekten innebär en snabb upphandling att detotala produktionskostnaderna stannar vid ca , att jämföras med beräknade . En igångsättning av detta projekt fårockså den effekten att en välbehövlig optimism sprider sig idenna del av länet!Norrtälje kommun har i yttrande över flerårs- ochfördelningsplaner till och i flera årpåtalat behovet av en sådan broförbindelse.En broförbindelse har en mängd positiva effekter.Nämnas kan bl.a.: Bättre tillgänglighet ochframkomlighet mellan fastlandet och . Ökadtrafiksäkerhet, då pressen att komma till färjeavgångarupphör. Bättre förutsättningar att utveckla näringslivetoch öka sysselsättningen i de norra kommundelarna, och dåspeciellt på . En eliminering av buller och andranegativa effekter från färjetrafiken som stör de boende vidfärjan. En årlig besparing av driftskostnader på . Bättre resmöjligheter för resande norrifråntill Eckerölinjen (enligt en grov uppskattning avEckerölinjen är det av de resande som kommer norrifrån, och då främstfrån , och ).Vägverket har också i sina ekonomiska kalkyler visat atten bro till beräknad kostnad om är samhällsekonomiskt lönsam och därför börgenomföras så snart som finansiering kan ordnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av att en broöver vid i snarastkommer till utförande.
mot · GH02T328 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett utmärkande drag för är bl.a. dess lågastandard på länsvägar och landsbygdsvägar. De mångalandsbygdsvägarna ger en särskild profil åt vägnätet i länet.När det gäller bärigheten på broar i det statliga vägnätet harÄlvsborg sämre förutsättningar än något annat län. Menockså många av de större länsvägarna har otillräckligstandard vad avser framkomlighet, trafiksäkerhet ochbärighet.Framkomligheten på länsvägnätet är på det hela tagetsämre än riksgenomsnittet. Andelen vägar med lågframkomlighet är i jämfört iriket. God framkomlighet har av länsvägarna i länetjämfört i riket. Länsvägarna har också betydligtsämre bärighet än rikets genomsnitt.I finns grusvägar inomstatsvägnätet.Det är av det statliga vägnätet i länet. Många vägarhar dessutom låg bärighet. Huvuddelen av dessa vägar haren måttlig trafik, men de spelar en central roll för de bygderde betjänar. När det gäller landsbygdsvägarnas standardtillhör de mest utsatta länen i södra är särskilt påtagliga i och i sydöstralänsdelen. måste av vägnäteti begränsas för tung trafik. I Ulricehamnskommun är av det sekundära vägnätet grusvägar.Bengtsfors, , , och Tranemoär andra kommuner med särskilt stor andel grusvägar.Dessa förhållanden drabbar många företag, främst inomskogsindustrin. Driftstörningar förekommer i mångaföretag, genom att bl.a. råvarutransporterna har storaproblem. Åkeriföretagen bedömer att lastvikterna fårreduceras med i genomsnitt . Det är lätt att inse vaddetta betyder för företagens lönsamhet. Till bilden hörockså att många människor får problem med sina dagligaresor.En upprustning av det mindre vägnätet i länet är en avde allra viktigaste trafik- och regionalpolitiska åtgärderna ilänet. Till detta kommer att sådana insatser har storarbetsmarknadspolitisk betydelse. Det finns en högplaneringsberedskap och många objekt kan sättas igångsnabbt.Det är viktigt att dessa förhållanden beaktas när detgäller fördelning av de statliga medlen för underhåll ochupprustning av det mindre vägnätet. Man måste inse attäven län i har stora problem när det gäller detlågtrafikerade vägnätet. Det finns mycket goda grunder föratt ska prioriteras högt när det gällerfördelning av de statliga medlen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prioritering och fördelning avstatliga medel för underhåll och upprustning av länsvägaroch landsbygdsvägar i .