ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub360 · 1994-01-25 00:00:00 — Obligatorisk undervisning i första hjälpen m.m. Vid ett hjärtstillestånd krävs omedelbar hjälp. Dennahjälp kommer oftast alltför sent när ambulans ochläkarpersonal är på plats hos den hjärtsjuke. Det inträffartyvärr alltför att människor står helthandfallna när en medmänniska får ett hjärtstillestånd. Den''hjälp'' som vi alltför sällan försöker att ge är ofta felaktig.Detta beteende att vi står handfallna eller ger fel hjälp berorinte på att vi ej vill hjälpa varandra utan på ren okunnighet.Varje år drabbas ca 30.000 människor av hjärtinfarkt ochav dessa får ca 15.000 hjärtstillestånd. Av dessa 15.000 fårca 10.000 hjärtstillestånd utanför våra sjukhus och i de flestafallen leder detta till döden. Många människor av dessa10.000 blir ofta också svårt hjärnskadade efter etthjärtstillestånd som tyvärr varat alltför . Många livskulle räddas samt hjärnskador skulle kunna undvikas omman införde första hjälpen samt hjärt-lung-räddningsutbildning som obligatoriskt ämne i skolan.Samhället skulle dessutom spara stora kostnader närdenna utbildning börjar ge resultat, men det absolutviktigaste är ju att rädda liv och förhindra allvarligahjärnskador hos våra medmänniskor.Denna fråga om första hjälpen och hjärt-lung-räddningär ett mycket viktigt problem att belysa i vårt samhälle.Varför nämner vi då detta självklara?Jo, i trafiken dödas ca 700 människor och fleratusen skadas, i många fall mycket svårt. Den debatt sompågår inom detta område är ofta intensiv och engagerarmånga människor i vårt samhälle, framför allt vårapolitiker. I trafikdebatten talas det om att få ner dödstalen10--genom olika åtgärder, detta innebär runt 100liv/år. Ett sätt att få ner dödssiffran i trafiken med säkerhetär att vi alla lär oss första hjälpen och hjärt-lung-räddning.I trafiken är första hjälpen speciellt viktig. Om man nujämför dödssiffran mellan trafiken kontra hjärtstillestånd,vilket är 700/8.000 människor, förstår var och en vilkamöjligheter det är att spara liv samt att förhindra grovahjärnskador inom gruppen hjärtstillestånd. Kan man på sikträdda 10--som drabbas av detta akuta stilleståndgenom en obligatorisk utbildning i våra skolor, handlar detom upp till 1.600 människor/år, samt att ett antal personersannolikt skulle slippa allvarliga hjärnskador.Detta obligatoriska ämne i första hjälpen och HLRskulle kunna börja i årskurs 8 eller 9 i ochinnefatta omkring /läsår. I gymnasieskolan samtute i arbetslivet kunde det sedan ske en repetition av dennautbildning. Den föreslagna obligatoriska utbildningen skallläras ut av sakkunnig personal.Vi hoppas nu att medverkar till ett införandeav obligatorisk utbildning i första hjälpen och hjärt-lung-räddning, så att vi kan spara liv och förhindra hjärnskador.Denna utbildning skulle sannolikt spara liv i trafikenoch lindra skadorna hos personer som drabbas avhjärtstillestånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk undervisning iskolorna från årskurs 8 eller 9 i första hjälpen samt hjärt-lung-räddning.
mot · GH02Ub361 · 1994-01-25 00:00:00 — Skolpengens effekter för funktionshindrade När skolpengen och möjligheten att etablera friskolorinfördes var den enskildes valfrihet det främsta argumentet.För många elever med funktionshinder och deras familjerhar förändringarna inom skolan i stället gett upphov tillosäkerhet och oro. Det som skulle bli de mångas frihetupplevs som en ny ofrihet och inskränkning av dem sombehöver extraresurser i skolan.Skolpengen, som är ett generellt bidrag kopplat till varjeelev, tar inte hänsyn till om eleven har särskilda behov avt.ex. läromedel, assistent, anpassningar i skolan. Elevermed särskilda behov blir enligt detta sätt att räkna en dyrekonomisk post för den skola han/hon väljer.Funktionshindrad elev blir liktydigt med ''betydandekostnadsställe''. Det ligger då nära till hands förkommunerna att försöka samla elever med särskilda behovpå en skola för att därmed hålla nere utgifterna. Denfunktionshindrade elevens frihet att själv välja skola blirbeskuren, och vi ser tydliga tecken på hur målet om attfunktionshindrade elever ska gå integrerade i det allmännaskolväsendet inte längre tycks lika viktigt.Samma farhågor gäller funktionshindrades möjligheteratt få undervisning i friskola. Av friskolorna krävs inte attde ska ha skolhälsovård. Inte heller har man möjlighet attfordra att de är tillgängliga, t.ex. att det finns hiss ellerramper. Därmed utestängs en stor grupp elever frånmöjligheten att välja.Jag befarar att utvecklingen på skolområdet, som för endel innebär en ny frihet, för andra kommer att leda tillutestängning och ifrågasättande. Detta är mycket allvarligt.Det är därför angeläget att utreda vilka effekterskolpengen har för elever med funktionshinder.Utgångspunkten bör vara att se hur den enskilde elevensmöjlighet till utbildning -- och att välja skola -- påverkas.Hur påverkar skolpengssystemet intentionerna i skollagenom att ''alla ska ha lika tillgång till utbildning''? Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering av skolpengenseffekter för funktionshindrade.
mot · GH02Ub362 · 1994-01-25 00:00:00 — I regeringens proposition 1993/94:100 bilaga 9 föreslåsändringar av bestämmelser för hemspråksundervisninggenom att begränsa elevens rätt till undervisning ihemspråket till sju år.Enligt läroplanen, LG-94, är skolans uppgift att förelever med annat hemspråk än svenska främja derasutveckling till tvåspråkiga individer med dubbel kulturellidentitet och kulturkompetens. Att behärska sittmodersmål är en av förutsättningarna för att nåtvåspråkighetsmålet.Regeringens förslag är således en begränsning avvalfrihetsmålet, eftersom man utgår från att en individsspråkutveckling slutar vid 12--. Förslagetmotsäger också de uppsatta målen i LG-94.Regeringen motiverar inte besparingen utifrån behov avrationell användning av resurser eller en nödvändighet attgenomföra organisatoriska eller pedagogiska förändringar.Trots prioriteringen och betoningen på att utbildningen ochskolan skall präglas av valfrihet och internationaliseringväljer man i praktiken att gå åt andra hållet. I stället för attse invandrarbarn och deras föräldrar som en samhällsresursi ett mångkulturellt samhälle och i en internationell värld,väljer man att återgå till en assimileringspolitik.Det finns inga forskningsrapporter som skulle motiveraatt en individs språkutveckling stannar vid 12--ålderutan tvärtom. Därför är det viktigt att invandrarelevernaäven har rätt till hemspråksundervisning underhela sin tid i ungdomsskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisning igrundskolan.
mot · GH02Ub363 · 1994-01-25 00:00:00 — Fortbildning av skolpersonal i handikappkunskap Under föregående föreslog vi i en motion attfortbildningsinsatser för skolpersonal i handikappkunskapbör införas. Utskottet avslog motionen med hänvisning tillatt förväntade sig ta upp behov förfortbildningsinsatser i den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren 1994/95--1996/97som finns med i årets budgetproposition.I budgetpropositionens bilaga 9 finns medel förfortbildningsinsatser avsatta endast i anslutning tillanvändande av ny teknik i läromedelsproduktionen. Vianser att fortbildningsresurserna bör prioriteras på ettsådant sätt att också skolpersonal, främst lärare, fårfortbildning i handikappkunskap.En förbättrad sjukvård och diagnostik har gjort detmöjligt för fler funktionshindrade barn att gå i den s.k.normalskolan. Det kräver mer av kunskap frånskolpersonalens sida om de handikappade barnenslivssituation. Lärarutbildningen på högskolorna har inteföljt utvecklingen på sjukvårdsområdet i dessa avseenden.Mest utsatta är barn med olika medicinska handikapp,barn med astma och allergi, barn med diabetes, mag- ochtarmsjukdomar och cystisk fibros och liknande handikapp.De har ofta att ta ett särskilt ansvar för sitt funktionshindersom kan inverka negativt i skolsituationen. Dessa barnsspeciella situation gör att det oftast kan behövas insatsersom underlättar deras möjligheter att gå i en s.k.normalskola. Handikappkonsulenter är en sådan möjlighet.Insatser på bredare bas är också nödvändiga. De kan imånga fall vara både effektivare och billigare än meraresurskrävande konsulentinsatser. En sådan åtgärd är attöka kunskaperna hos lärare, syo-konsulenter, skolledareoch annan skolpersonal om barnens handikappsituation ochom vilka negativa effekter funktionshindren kan få förskolsituationen. Vi föreslår att ges i uppdrag att inomgivna ramar också prioritera fortbildningsinsatser ihandikappkunskap för skolpersonal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortbildning av skolpersonal ihandikappkunskap.
mot · GH02Ub602 · 1994-01-25 00:00:00 — Skapa centrala punkter för att informera elever, lärareoch föräldrar om studier i utlandet och i Sverige.Nästan kan man läsa om behovet av merinformation om hur man bäst studerar utomlands. Det kangälla skolornas/universitetens kunskapsmässiga kvalitet,deras grad av auktorisation eller de ekonomiskaförutsättningarna för studierna. Förutsättningarna är olikabåde mellan länderna och inom länderna och mellanskolorna/universiteten och inom dessa. Det krävs därförstor kunnighet, överblick och skicklighet att ge sådana råd.I Ds 1993:76 föreslås att en rad myndigheter skall gesansvaret för denna uppgift.Naturligtvis kräver informationsuppgiften att olikamyndigheter m.fl. är inblandade men den som sökerinformation måste kunna vända sig till en instans för att påett ställe kunna ställa sina frågor. Att sedan -- beroende påfrågans art -- eventuellt bli hänvisad vidare till annan instansär en självklarhet. När kunskaperna om utlandsstudier ökati , kan behovet av information på nytt bli föremål förövervägande.Minst lika viktig är frågan om information till utländskaskolor/universitet och studenter om studier i . Omen verklig internationalisering skall ske i måste ettstörre antal utländska studenter och forskare studera ochverka i . För många är dock kunskapen omutbildningsmöjligheterna i vårt land okänd eller vag. Härbehövs massiva insatser för att visa på den svenskautbildningens kvalitet och möjligheter. Hur dennainformationsverksamhet bör gå till måste anpassas eftervarje land och universitet men även här borde en aktör bliansvarig för att sådan information sker långsiktigt,strategiskt och kundorienterat och med tyngdpunkt på deför mest intressanta länderna. Resurser för dennaverksamhet borde kunna tas från anslagen förinternationalisering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information rörande svenskensmöjligheter att studera utomlands och möjligheterna förstuderande från andra länder att studera i .
mot · GH02Ub605 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är ett känt faktum att allt fler privatpersoner (ochfamiljer) hamnat eller kommer att hamna i den s.k.skuldfällan. Ett flertal undersökningar och utredningarbelyser detta. Staten har reagerat på detta växandesamhällsproblem framför allt genom förebyggandeåtgärder. Man har bl.a. ålagt kronofogdemyndigheterna attarbeta med förebyggande verksamhet, framför allt genominformation i skolor. Utredning pågår också om införandeav en skuldsaneringslag och ett institut förskuldsaneringsfrågor.De ovannämnda åtgärderna kommer förhoppningsvisatt få avsedd effekt. På kort sikt kommer dockantalet människor i eller på väg in i skuldfällan att fortsättaöka på grund av redan tagna krediter.Förutom de sociala, psykologiska och naturligtvisekonomiska problem som drabbar personerna i fråga, växerockså trycket på den samhällsapparat och de handläggareinom statlig och som skall ''ta hand''om dessa människor. Hos såväl socialförvaltningen,hemkonsulent- och den kommunalakonsumentverksamheten som inom kriminalvården ochkronofogdemyndigheterna känner man redan av detta.Med denna bakgrund har en enhällig riksdag beslutatbegära ett förslag om en skuldsaneringslag. Ikonsumentpolitiska kommitténs arbete understryks viktenav insatser kring skuldsaneringsarbetet och att en ökadkompetens tillförs ämnet.Eftersom problemet med skuldsanering ochskuldrehabilitering är relativt nytt och outforskat samt attdet delvis berör också nya samhällsgrupper -- de utåt settsocialt etablerade människorna, som handläggare inomsocialtjänsten inte brukar möta så ofta -- ställs nyakunskapskrav. Den traditionella utbildningen på högskolanför blivande socialsekreterare saknar detta samlade greppom en skuldsatt persons mångfasetterade problem. Somhandläggare av skuldsatta personers problem kommer manin på många olika områden av rättslig och ekonomisk natur,exempelvisgränserna för den kommunala kompetensenvad gäller borgen och garantier,inkassorätt, skatterättmed regler om existensminimum, jämkning, avdragm.m.,exekutionsrätt/obeståndsrätt, främst reglerna förutmätning samt konkurs och ackord.För att rusta handläggare av skuldsatta människorsproblem och för att tillvarata samhällets resurser på etteffektivt och kostnadsbesparande sätt fordras en rationelloch enhetlig utbildning i ämnet skuldsaneringsrätt. Dennautbildning torde också utöver kommuner och fackligaorganisationer kunna bli intressant för banker,försäkringsbolag, finansinstitut m.fl.Detta nya kunskapsfält, som berör frågor inom civilrätt,ekonomi, socialrätt och kommunalrätt, bör habeteckningen skuldsaneringsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt ämne benämntskuldsaneringsrätt införs inom högskolan.
mot · GH02Ub607 · 1994-01-25 00:00:00 — Den svenska läkarutbildningen är dimensionerad för enexpansion av hälso- och sjukvården. Någon expansion ärdet inte längre tal om utan antalet anställda inomlandstingen kommer enligt en rapport frånArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) att minska med 8,5 %under 1993 och 1994. Minskningen innefattar också ett visstminskat behov av läkare.Antalet arbetslösa läkare ökar nu månad för månad.Idag uppgår antalet till ca 600. Mot denna bakgrund är detrealistiskt att anta att efterfrågan på läkare inomöverskådlig tid inte kommer att överstiga dagens nivå på26 000 läkare (25 000 heltidsarbetande): Detta motsvarar enläkare på 350 invånare vid en befolkning på ca 8,7 miljoner.Det är inte troligt att kraven på läkartäthet vid enkonjunkturförbättring skulle öka. Internationellt sett har vinämligen en hög läkartäthet.Läkarutbildningen är lång och kostsam både församhället och den enskilde. Jag anser därför att det ärnödvändigt att vidta åtgärder för att minska det överskottsom nuvarande utbildningsvolym skapar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en minskning av antaletutbildningsplatser för läkare.
mot · GH02Ub610 · 1994-01-25 00:00:00 — Populärvetenskapliga sammanfattningar av doktorsavhandlingar Ett av den vetenskapliga forskningens större problem ärdistansen mellan forskningsfronten och de forskningsrönsom görs där, och den information som når fram till denintresserade allmänheten. Ett viktigt sätt att möta behovetav forskningsinformation i populär version ärForskningsrådsnämndens skriftserie Källa.Populärvetenskapliga program och tidskrifter bidrar också,men distansen mellan forskningfronten och allmänheten ärtrots allt detta mycket stor.Ett verkningsfullt sätt att förbättraforskningsinformationen vore att göra det obligatoriskt attdet i varje nypublicerad doktorsavhandling skulle ingå enpopulärvetenskaplig sammanfattning, som också skullefinnas tillgänglig på databaser.I särtryck kunde denna populärvetenskapligasammanfattning av avhandlingen sedan finnas tillgängligt.ex. på bibliotek, i bokhandlar och på gymnasieskolor.Man kan utgå från att forskarna i de allra flesta fall medstörsta glädje skulle åta sig att göra den obligatoriskapopulärvetenskapliga sammanfattningen, väl medvetna omatt den genom etablerade distributionskanaler i särtryckskulle nå en stor publik på landets alla stadsbibliotek, ivälsorterade bokhandlar osv. Motivationen att spridaresultatet av ofta många års möda till flera torde vara stor,och kostnaden för att nå vidare med forskningsinformationskulle vara relativt billig, kanske rentav självbärandegenom försäljningen av särtrycken till bibliotek och viabokhandlar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att obligatoriskt låta varjedoktorsavhandling följas av en populärvetenskapligsammanfattning, att också distribueras i särtryck.
mot · GH02Ub611 · 1994-01-25 00:00:00 — Vi har tidigare motionerat om kompletterandeutbildning till psykoterapeut för psykologer menåterkommer i ärendet då vi anser frågan angelägen.Behovet är stort av fördjupad kompetens inom psykologiskbehandling inklusive psykoterapi.Fr.o.m. 1991 upphörde psykologernas möjlighet till denkompletterande utbildning till psykoterapeut somsocialstyrelsen tidigare möjliggjorde genom ett generelltkompletteringsbesked. Istället för att tillvarata densärskilda kompetens som psykologerna besitter och gekompletterande utbildning tvingas psykologerna nu söka inpå den statliga utbildningens förhållandevis få platser iStockholm, och Umeå.Psykologerna intar genom sin utbildning en särställningför behörighet när det gäller den teoretiska nivån. av de legitimerade psykoterapeuterna harpsykologutbildning som grund. Det skulle därför ha storbetydelse om de psykologer som önskar och är inriktade påatt skaffa sig psykoterapeutlegitimation kunde kompletterasin tidigare psykologutbildning med påbyggnadsutbildningi psykoterapi vid de psykologiska institutionerna vid i förstahand universiteten i , , , Umeåoch . besitter alla erfarenhet ochkompetens eftersom grundläggande psykoterapiutbildningredan bedrivs vid dessa i ochpsykologiska institutionen i har enligt uppgifttagit initiativ till en särskild psykoterapiutbildning förpsykologer. Enligt vad vi erfarit har institutionen förtillämpad psykologi i också sådana planer.Vi anser att det är något av samhällsekonomiskmisshushållning att inte tillvarata den kompetens som finnsvid de psykologiska institutionerna för tillämpad psykologivid , och och depsykologiska institutionerna vid och Stockholmsuniversitet för att ge redan utbildade leg. psykologerkompletterande utbildning till psykoterapeuter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild sammanhållenpsykoterapiutbildning för psykologer vid psykologiskainstitutioner.
mot · GH02Ub612 · 1994-01-25 00:00:00 — bildades som en ekonomiskförening med mål att ta tillvara, bevara och utveckla dentextila slöjden i en fosterländsk och konstnärlig riktning.Föreningens inriktning speglas i dels en unikateljéproduktion av stortextil av dekorativ art, främst föroffentliga byggnader, dels av en pedagogisk verksamhetinom företrädesvis textil slöjd och hantverk.På 1930-talet blev ägare tillSätergläntan som var kursgård, gästhem och centrum förvävning av metervara i gardiner av beklädnads- ochmöbeltyg. 1964 tog över verksamheten på Sätergläntan och ärfortfarande dess dominerande ägare.Undervisningen vid Handarbetets Vänners skolautvidgades . 1913 gav lärarinnekursen fullvävlärarinnekompetens. 1963 utexaminerades de sistavävlärarinnorna. förlades till HandarbetetsVänner den högre yrkeskursen för utbildning avledarpersonal och konsulenter till hemslöjds-,heminrednings- och textilföretag, som kan sägas vara densvenska hemslöjdsrörelsens högskola. Till en början ettårigmen fr.o.m. /73 tvåårig.Den högre hemslöjdsutbildningen på HV är i daggrunden för de flesta, som på ett eller annat sätt ärengagerade inom slöjdområdet. Hemslöjdskonsulenternaute i länen har kurser och utbildningar från HV ellerSätergläntan, som förutsättning för sitt yrke.Det finns ett dokumenterat behov av längreutbildningar och delkurser med högskolestatus.Utbildningen skulle därmed kunna bli längre, ges en änhögre kvalitet och ge möjlighet till forskning. Delkurserskulle kunna läggas upp så att de också passar som delkursereller inslag i annan högskoleutbildning och somfördjupningsavsnitt i den längre högre utbildningen.Museerna behöver kunskap för katalogisering somgrund för konservatorsutbildning för dokumentation ochkunskaper i material. Ett samarbete med andra skolor inomdetta område, t.ex. Sätergläntan, breddar möjligheterna attrekrytera elever, som siktar på att bli gesäller inomslöjdämnen, högskolestuderande i ämnen som etnologi,arkeologi, konstvetenskap, eller på lärarutbildningar islöjdämnen, konsthantverks- och designutbildningar.Konstfackskolan har under nuvarande ledningorienterat sig tillbaka till att bygga sin utbildning på de imotionen uppräknade baskunskaperna, och ett spännandesamarbete skulle därmed kunna utvidgas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att omvandla HandarbetetsVänners skolas utbildningar till högskoleutbildning.
mot · GH02Ub613 · 1994-01-25 00:00:00 — Värdering av utländsk utbildning Många flyktingar och invandrare som kommit tillSverige har haft med sig en utbildning frånhemlandet i bagaget. Det har varit allt ifrån kvalificeradeexamina vid universitet till mera vanliga yrkesutbildningar.Deras besvikelse har varit stor när man upptäckt att dessautbildningar inte är någonting värda på den svenskaarbetsmarknaden. För att kunna arbeta inom sittutbildningsområde har krävts av dem att man får envärdering av sin utbildning/sina examina. Detta för att delsse vilken nivå utbildningen motsvaras av i och vilkaeventuella kompletteringar som kan behövas för att t.ex. fåbehörighet att arbeta i ett yrke.Den som vill få sina betyg och examenshandlingar frånutländska universitet och högskolor jämförda medmotsvarande svenska utbildningar har kunnatvända sig till UHÄ. På ämbetet finns en mindre enhet somarbetade med dessa frågor. Tyvärr var resurserna tillverksamheten små och det skapade stora ärendebalanseroch långa väntetider. togs denna uppgiftöver av det nyinrättade verket för högskoleservice.Detta att man inte tillräckligt snabbt kan få sinutbildning värderad har skapat problem för åtskilligainvandrare. Man har inte kunnat söka arbete inom sitt yrkeeller vetat vilka kompletterande utbildningar man ska sökaför att bli behörig i . Arbetslösheten är därför storinom denna grupp. Detta förhållande är ett stort slöseribåde med människor och resurser.Osäkerheten om de utländska utbildningarnas innehålloch värde skapar problem på flera håll i samhället.Företagen är osäkra vilket gör att invandrarakademikeroftast konkurreras ut av andra svenska sökanden trots attde i själva verket kan ha bättre utbildning och meriter.Utbildningsanordnare vet inte tillräckligt mycket för att rättkunna bedöma vilka kompletteringar som måste till för attnå svensk standard. Detta skapar problem i planeringen avspecialutbildningar.Vi lever i en allt mera internationell värld. Alltflersvenskar söker också arbete utomlands. Inom ramen förEES-avtalet och ett framtida medlemskap i /EU öppnasockså möjligheterna för en friare arbetsmarknad inomEuropa. Behovet ökar då också för svenskar att få sinutbildning värderad gentemot utlandet.Detta talar enligt min uppfattning för att den nuvarandeenheten på verket för högskoleservice är för liten för sinuppgift. Vad vi i behöver för framtiden är ettfristående institut som har tillräckliga resurser för att klaraav att snabbt värdera både svenska och utländskautbildningar. Institutet ska också kunna genom enfaktabank ge service åt olika utbildningsanordnare. Somhuvudmän för ett sådant institut kan man utöver statenockså tänka sig arbetsmarknadens parter. Verksamhetenkan till stor del avgiftsfinansieras. Lösningar av den härmodellen finns i andra länder.Regeringen bör därför utreda möjligheterna atttillskapa ett sådant värderingsinstitut i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett av svenska och utländska utbildningar.