mot · GH02Ub325 · 1994-01-25 00:00:00 — Segregeringen ökar i hela landet och av kända orsakergår det fortare i storstadsområdena. I harskolpengssystemet betytt att de av den borgerligakommunledningen genomförda kommunalaindragningarna har fått stora negativa effekter. Skillnader ikvaliteten på undervisningen mellan elever i olika områdeni staden har ökat, t ex. när det gäller stödundervisning tillelever med särskilda behov och antal lärarveckotimmar perelev.Stadskansliets utvärdering av skolpengssystemet iGöteborg visar tydligt att den borgerliga skolpengen intehar blivit någon succé i . hade 10 650 eleveri möjlighet att välja skola. Av dessa var detendast 194 som valde en annan skola i en annanstadsdel och 435 elever som valde fristående skola. Dettaresultat bekräftar glädjande nog att föräldrarna ocheleverna i slår vakt om grannskapsskolan.I ''Val av skola'' visas också attelever i hela landet inte anser att val av skola är en viktigfråga, närhetsprincipen är självklar och ''det är viktigt attalla barn går i samma skola''. Föräldrarna anser att det ärprincipiellt viktigt att kunna välja skola, idealet är omeleverna får gå i den närmast belägna skolan, möjligheternaatt påverka skolan är viktiga och generell kvalitet ärviktigare än speciell inriktning eller profil.Utvärderingen bekräftar att beslut om encentralstyrd garanterad skolpeng till de s.k. friskolornainneburit onödiga merkostnader för kommunen samtidigtsom nya orättvisor uppstått i fördelningen av pengarnamellan olika skolor. Kommunens kostnader har i stort settsexdubblats . Igenomsnitt höjs kommunens kostnad 6 000--/elevvid en övergång till en fristående skola. I vissa stadsdelarblir merkostnaden ännu större. Beräkningar visar att om dekommunala skolorna skall uppnå samma resursnivå som defristående skolorna så krävs ett resurstillskott istorleksordningen 110--140 mkr.I är läget nu så alarmerande attLärarförbundet anmält till pgaatt det inte finns en enda timme avsatt för extrastödundervisning på trots ettstort behov. Römosseskolan har förlorat nio lärartjänstervilket motsvarar en fjärdedel av personalen trots konstantelevantal. Rannebergen Södra har fått fler eleveri klasserna medan grupptimmarna har minskat med entredjdel. På har varje elev förlorat över 30procent av sina lärarveckotimmar genom större klasser ochfärre halvklasstimmar. har fått 15 procentfler elever i klasserna som man fått skära ned påstödundervisning och grupptimmar.I har den borgerliga ledningensnedläggningsbeslut gällande Svartedalsskolan orsakathäftiga protester bland elever och föräldrar. Klasserkommer att splittras och många elever får lång väg tillskolan. Risken är då att elever och föräldrar väljer andraskolor utanför stadsdelsnämndens område och utarmningenav de befintliga skolorna och segregeringen ökar. Samtidigtförsvåras kommunens planering och möjligheten att göraekonomiskt försvarbara och rättvisa rationaliseringar.Rätten att välja skola bland hemkommunensgrundskolor beslöt om på förslag avden socialdemokratiska regeringen. Detta klargjordesgenom en ändring i skollagen. Det är inte bara närheten tillbostaden utan också kamratrelationer, skolansarbetsformer etc. som är av betydelse för eleven.Vi socialdemokrater är alltså i grunden positiva till attstärka elevernas rätt att tillsammans med föräldrarna väljaskola.Vårt alternativ till den borgerliga skolpengen bygger påett grundbidrag som kan följa med eleven om denna väljeren skola utanför närområdet. De särskilda resurser som iövrigt behövs skall vara knutna till den lokala skolan.Kommunerna skall enligt vår uppfattning inrikta sittarbete på att de bästa skolorna skall utvecklas där barnenbor. Det innebär att om elever och föräldrar väljer bortskolan där man bor måste skolan och de lokala politikernafråga sig vad som är fel på skolan. Bristerna måste därefterrättas till.Genom enkäter, samtal och dialog med elever ochföräldrar kan en kontinuerlig analys göras av kvaliteten iskolans undervisning. Formerna för föräldrarnas inflytandeoch delaktighet i skolans verksamhet måste också utvecklasgenom föräldramedverkan och styrelser med driftansvar förskolans verksamhet.Stödet till de fristående skolorna måste anpassas tilllokala förhållanden som ju varierar i kommunerna ochockså mellan landets kommuner.Kommunerna är också de som bäst kan avgöra hur stortstöd som skall utgå till de fristående skolornas verksamhetsom ju också varierar när det gäller inriktning,förutsättningar och behov av stöd.För att bli godkänd att bedriva skolverksamhet skall detkrävas ett ja både från och kommunen. Deekonomiska villkoren bör vara likvärdiga för s k friståendeoch kommunala skolor vid likvärdigautbildningsåtaganden. Kommunerna kan genom enförhandling i varje enskilt fall hitta rätt nivå. Nivåernakommer att variera precis som de varierar mellan olikakommunala skolor allt efter elevernas olika behov av stöd.Vi socialdemokrater kräver bl.a. utifrån erfarenheternai att skollagens bestämmelser om friskolorändras. De s.k. fristående skolorna skall istället ges bidragi förhållande till deras olika utbildningsåtaganden. Vi ärockså kritiska till de elevavgifter som tas ut av privata skoloreftersom de bidrar till att öka segregationen i samhället.Förekomsten av elevavgifter bör därför leda tillmotsvarande avdrag av det kommunala bidraget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om friskolor,2. att hos regeringen begär förslag om ändringav 6 och 7 §§ skollagen om friskolor i enlighet med vad somanförts i motionen.