mot · GH02U639 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningKina uppträder inte längre som ett fattigt land i Tredjevärlden, utan som en alltmer självmedveten stormakt ochkärnvapenmakt, jämbördig med . När förrapresident besökte i januari 1994förklarade president : ''Både och Förentastaterna är inflytelserika länder på världsarenan. De delaromfattande gemensamma intressen. ''Detta har börjat oroa Aseanländerna. Oron gällerfrämst forcerade upprustning i . I ett internt kinesiskt dokument talas om dettahavsterritorium som ''lebensraum''. Även iWashington har man börjat oroa sig och börjat tala omKinas ''allmänt expansionistiska uppträdande''.Kina ackompanjerar sina anspråk på medmilitära styrkedemonstrationer, vilka lett tillsammanstötningar med . Kring dessa öar anses detfinnas stora oljereserver. De har dessutom stor betydelseför fiskerättigheterna och för kontrollen av transportledermellan och Indiska oceanen.Vapenspridaren i u-världenSamtidigt som upprustar har landet blivit en storexportör av krigsmateriel till . Enligt och sålde tanks ochflygplan till , pansarfordon till ,grovkalibrigt artilleri till , och samtfartyg, missiler, helikoptrar och tanks till . EnligtSIPRI förekom kinesisk vapenexport dessutom tillAlgeriet, och ().StormaktschauvinismDet finns åtskilliga andra tecken på att ser på sigsjälv som ''mittens rike''. I samband med förhandlingarnaom återlämnande talade om detta somnågot ''alla ättlingar till den gule kejsaren hett längtarefter''.Denna inställning kommer till uttryck inationalitetspolitiken. De autonoma regionernas rätt tillsjälvstyre enligt författningen har urholkats och maktenytterligare centraliserats till . Denna tendens harförstärkts efter kommunismens sammanbrott i Östeuropaoch upplösning.I mars 1993 varnade president : ''Någraförsöker förgäves söka ett ''Timisoara' i etniskaminoritetsområden.'' Han talade om behovet av attstabilisera minoritetsområdena i gränsregionerna, d.v.s.Tibet, och Xinjiang.TibetPekings politik i har lett till omfattande protester.Inför besöket av en EG-delegation i maj förra åretarresterades över hundra tibetaner för att demonstrationeroch kontakter mellan tibetaner och EG-folk skulle hindras.Varken dessa åtgärder eller de TV-kameror som satts upp iLhasa för att övervaka demonstrationer kunde dock hindratvåtusen demonstranter från att samlas och kasta sten påpolishuset. Protesterna som ursprungligen gällde de storaprishöjningarna på livsmedel och olja utvecklade sig snarttill en demonstration för oberoende.Den ekonomiska politiken som går ut på att några skallbli rikare snabbt innebär bl.a. att regimen satsar på turismoch affärsverksamhet i . Det är dock inte tibetanernasom dras in i den nya marknadsekonomin. I stället flyttarkineser in och tar över handeln. Av de 60 000 privathandlaresom är registrerade i är 50 000 inflyttade kineser. Niorestauranger av tio drivs av kineser. Vad som lockar ditkinesiska företagare är lönerna som ligger ännu lägre än idet kinesiska kustlandet.Den ekonomiska reformeringen uttryckt som ''de fyramoderniseringarna'' innebär i ett hot mot landetssärart och traditioner. I den historiska stadsdel ihuvudstaden där en gång residerade skallett hotell byggas med UNDP:s medverkan. I trähusen och ersätts med bostadshus i betong.Utlänningar som besökt staden säger att den snart kommeratt se ut som vilken kinesisk småstad som helst.Protesterna verkar nu ha börjat sprida sig tilllandsbygden. skickades en appell från en by isödra som var omringad av 1 700 soldater. Dessaterroriserade byinnevånarna och genomfördehusundersökningar. Enligt tycksanledningen ha varit att byborna protesterade mot attkineser valts till byns styrelse.I juni förra året arresterades tolv nunnor i ett av de mestkända nunneklostren. Det finns fler rapporter om angreppmot kloster och arresteringar av munkar och nunnor.Inre MongolietI och med att introduceradedemokratiska reformer och flerpartisystem har sådana kravbörjat resas även i . utfärdadesett ''brådskande cirkulär'' enligt vilket det är förbjudet attta emot oinbjudna grupper från Mongoliet.Säkerhetspolisen ska hålla sådana besökare ''undernoggrann uppsikt'' och hotellen beordras samarbeta.Enligt en rapport från inleddemyndigheterna en säkerhetskampanj i området.Ett 30-tal medlemmar av grupper som ägnade sig åt studierav den mongoliska historien och kulturen arresterades. Deanklagades för separatism. Även andra dissidenterfängslades. Några flydde till men skickadestillbaka till Kina.MuslimernaI kom rapporter om oroligheter från fleraprovinser med muslimsk befolkning. Oroligheternaorsakades bl.a. av den kinesiska oljeutvinningen i Xinjiang.Bombexplosioner rapporterades från det fornaÖstturkmenistan som befolkas av muslimska uigurer ochkazacher och gränsar till . En planeradmuslimsk protestmarsch stoppades innan demonstranternaanlänt till . I och stoppadeståg med hundratals demonstranter på väg till Peking.Brotten mot de mänskliga rättigheternaHur många politiska fångar finns det i ? Denkinesiske justitieministern sa den 15 oktoberförra året att det totalt fanns 1,2 miljoner människor ifängelse, av vilka hundratals dömts för''kontrarevolutionär'' verksamhet. Det kan vara på sin platsatt ge några exempel på vad denna verksamhet innebär.I september förra året dömdes två kinesiska journalistertill 15 respektive fängelse för att ha läckt ut''statshemligheter'' i form av ett tal som hadehållit på partikongressen 1992. hölls ensekretesskonferens i . Här förklarade man attpartiet och regeringen måste ''utöva strikt kontroll övernyhetsrapporteringen om viktiga händelser och överutgivningen av viktiga böcker och andra publikationer''.Vid samma tid förbjöds privatpersoner att innehaparabolantenner.Asia Watch har kommit över ett hemligt cirkulär frånregeringen i . Enligt dokumentet tillåts ingenkontakta utländska ambassader och konsulat utan tillstånd.För att bjuda hem en utlänning till sitt hem krävs tillståndfrån arbetsgivaren. Det är förbjudet att överlämnadokument, upprop o dyl till utlänningar. Den som får brevfrån utlandet i vilka man begär hjälp att hitta släktingar ochbekanta från före revolutionen måste informeramyndigheterna. Böcker, tidskrifter och annat trycktmaterial får tas emot endast om det är tillåtet för spridningi . Annars måste tillstånd inhämtas.FängelsernaFängelserna är uppenbarligen överfyllda. För 1992beslöt de kinesiska myndigheterna att sätta fångar i arbetei kolgruvor för att lätta på trycket i fängelserna.Förhållandena i fängelser och omskolningsläger harkritiserats hårt. Kritiken gäller också det förhållandet attvaror, som tillverkas av fångar, exporteras.I december 1992 publicerade enomfattande rapport om tortyr i . Tortyr är förbjuden ilag men förekommer inom hela fängelseapparaten.Vanligen är det polisen som använder tortyr i sina förhör föratt få fram bekännelser. Både politiska och kriminellafångar utsätts för tortyr.RättsväsendetKina är ett av de länder som flitigt använder -- ochverkställer -- dödsstraff. Dödsstraffen har tenderat att ökade . dömdes minst 1 891 personer tilldöden och minst 1 079 avrättades, rapporterade AmnestyInternational.Dödsstraffet används i avskräckande syfte.Arresteringar och rättegångar genomförs ganskaregelbundet inför nyåret och nationaldagen. Radion i Hefeiförklarade att prefekturen hadeorganiserat fyra stora offentliga rättegångar förenationaldagen ''för att uppfostra massorna och varnabrottslingarna''. 760 personer hade dömts, varav vissa tilldöden. Dessa fördes direkt till avrättningsplatsen.Rättegångar som genomförs som massmöten (''publicsentence pronouncement rallies'') är mycket vanliga. Den25 avrättades 140 fångar i provinsen sådana massmöten. Hur det gick till framgick avGuangdonradions rapportering den 21 december 1993.I den sägs att sådana möten hade hållits iområdet, varvid 24 brottslingar dömts till döden för rån,mord och våldtäkt ''och förts tillavrättningsplatsen där de sköts med en kula i huvudet''.Någon rätt till överklagande eller nådeansökan finnsuppenbarligen inte.För vilka brott avrättas de? Det är inte bara för sådantsom vi kallar grova brott som mord, rån, våldtäkt,kvinnohandel och narkotikalangning. Det visar följandefall. En arbetslös man som stulit . En 25-årigman som stulit 14 kor. En kvinna som ''hänsynslöst slösatbort'' en summa motsvarande på denledskola där hon arbetade. En 18-årig kvinnlig student somknivdödat en rumskamrat i ett bråk.UtvecklingspolitikenKina har uppvisat en mycket snabbekonomisk utveckling. Mentillväxten har fördelats ojämnt. Befolkningen i städerna fårdet snabbt bättre, medan förbättringen förlandsbygdsbefolkningen blivit mycket liten.Genomsnittsinkomsten för stadsbor var (+18 %) och på landsbygden (+ ). Klyftanvidgades från 2,1:1 år 1991 till 4:1, 1993 enligt officiellauppgifter.Det finns också stora skillnader mellan olika delar avlandet. I kustlandet är tillväxten snabb medan inlandetsackar efter. I var siffrorna för stadsbors ochlandsbygdsbors inkomster 2 340 resp. 670 yuan.Inkomstklyftorna leder till ökande sociala klyftor.99,av barnen i städerna går i skolan, medan det pålandsbygden finns 2,7 miljoner barn som inte går i skola och4,62 miljoner som lämnar den . I städerna finns 4,5gånger fler sjukhusbäddar än på landsbygden, räknat perinvånare. Hundra miljoner människor har lämnatlandsbygden och strömmat in till städerna i jakt på arbete.Samtidigt blir miljonärerna fler. son ärnumera stor fastighetsägare och vice presidenten son har blivit så förmögen att han köpt förre brittiskepremiärministern storgods.Korruptionen har blivit en politiskt explosiv fråga och denvar ju också huvudorsaken till protesterna i våren1989.Risk för explosionerLedningen verkar påtagligt nervös inför den tilltagandesociala oron. Det visar sig i att man 1992 uppmanade delokala ledarna att sätta upp särskilda styrkor för att slå nedupplopp. Det var främst effekterna av reformeringen av destatliga företagen och förväntade massavskedanden somoroade. Även universiteten skulle övervakas.Att statsfinanserna är mycket svaga visar sig i oförmåganatt betala bönderna för de produkter de inlevererar tillstaten. I stället för pengar får de skuldsedlar. Förra åretförekom det omfattande bondeprotester och upplopp påflera håll bl.a. i Sechuan. Statsanställda får inte ut sinalöner.I september 1993 publicerades en rapport från som handlade om problem ochkonflikter i övergången till marknadsekonomi.Centralregeringen hade släppt ifrån sig alltför mycket avden ekonomiska makten till provinserna, sade man, och detkommer att undergräva statens finanser. Provinsernasekonomiska krigföring kan leda till kaos, och man varnadeför en situation snarlik den i efter Titos död.Ovissheten är stor om vad som skall hända när ''starke man'' dör.FN, och de mänskliga rättigheternaFN kan uppenbarligen inte göra något när en stormaktsom kränker de mänskliga rättigheterna. I desskommitté för mänskliga rättigheter har alla sådana försökstoppats. Det är som har möjlighet attutöva påtryckningar på, men även har fallit undan.Inför om de mänskliga rättigheterna ijuni 1993 ledde ett asiatiskt block som avvisadevästvärldens syn på de mänskliga rättigheterna sominblandning i inre angelägenheter. De tvingades dock geupp detta motstånd. Konferensen bekräftade att demänskliga rättigheterna är universella.Frågan är hur mycket underskrift på detta är värd.Det har visserligen bildats ett kinesiskt , menden inställning dess ordförande uttryckte i en intervju den27 var att mänskliga rättigheter inte ärdesamma i islamiska och buddistiska länder som i kristna.Detta betyder givetvis ett förnekande av att de äruniversella. Han sade vidare att ''statens suveränitet ärmycket viktigare än de mänskliga rättigheterna''.Den svenska KinapolitikenDen kritiska inställning till Kinaefter massakern på den 4 juni 1989har försvunnit. gäller det att främja handeln ochpositionerna för de svenska företagen i . Regeringenhar återupptagit u-kreditgivningen till . Nordiskainvesteringsbanken skall delta i ett teleprojekt i Guaygxi,rapporterades från i år.Flera regeringsmedlemmar uppges ha varit tveksammatill att återuppta u-krediterna. De kommersiella intressenatycks dock ha segrat. ''är vår snabbast växandemarknad'', sade . De mänskligarättigheterna har marknadsanpassats.Den ena regeringsdelegationen efter den andra har åkt.Först ut var näringsminister . Sedan åkteBengt och därefter ministern för de mänskligarättigheterna, . Regeringen tycks tro att dekinesiska ledarna skall ändra sin politik därför att en svenskminister begär att några politiska fångar skall friges.Visst, släpper dem fria och gör det i allasammanhang då det kan bli ekonomiskt lönsamt. De gjordedet för att försöka få . De gjorde det när EG besökteKina och också vid besök. Men vad händesedan?Amnesty International har undersökt vad som skeddemed dem som fängslades efter demonstrationerna i ,, och sedan frisläpptes. De har fråntagits sinapolitiska rättigheter . De får inte röra sig fritt.Några har satts i husarrest. De har mycket svårt att fåarbete. Deras anhöriga utsätts för hotelser, barnen vägrasibland arbete.En framsynt Kinapolitik kan inte bygga på kortsiktigkommersiell hänsyn eller förhoppningar om att det går åträtt håll. Än farligare är det att tro att marknadsekonominautomatiskt skall medföra demokratisering. Uppenbarligenär mitt uppe i en mycket påfrestande omvandling, sommedför svåra sociala och politiska konflikter.Därför är det angeläget att omvärlden -- Sverigeinbegripet -- för en konsekvent och konstruktiv politik föratt främja de mänskliga rättigheterna och minska deekonomiska och sociala klyftorna. 1997 skall Hongkongåterförenas med , och om läget då inte förbättratsväsentligt när det gäller de mänskliga rättigheterna, finnsdet risk för en väldig flyktingvåg.Insatser måste göras för att minska spänningarna mellanKina och de f.d. vid gränser,vilket förutsätter en annan kinesisk nationalitetspolitik iTibet, och Xinjiang.Det måste komma till en överenskommelse mellan Kinaoch andra berörda stater om samarbete i Sydkinesiska sjön.Diskussioner måste föras med den kinesiska ledningen omdess vapenexportpolitik och de destabiliserande effekterdenna får i tredje världen.Vänsterpartiet anser att skall föra en kritiskdialog med i dessa frågor. Det svenska biståndet skallsatsas på att bekämpa fattigdomen, förbättra miljön ochfrämja de mänskliga rättigheterna -- inte på u-krediter tillinvesteringar i de regioner som växer snabbast.Kina är världens folkrikaste land och kommer att vara världens största ekonomi. Dettamäktiga kommer att påverka hela världens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk dialog med Kinarörande de mänskliga rättigheterna ochnationalitetspolitiken i , och Xinjiang,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska insatser för att medverkatill en fredlig överenskommelse mellan och andraberörda stater i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk dialog med Kinarörande vapenexportpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det svenska Kinabiståndetsinriktning.