mot · GH02So274 · 1994-01-25 00:00:00 — Mycket talar för att narkotikaproblematiken i ärallvarligare än på mycket länge, troligen allvarligare ännågonsin. har en rad nyanarkotika tillkommit , bl a ecstasy, metamfetamin,rökheroin och kat. Även i vår omvärld har tillgången pånarkotika ökat. I många östländer tillverkas narkotika avhygglig kvalitet. Det gäller bl a amfetamin från ochMDMA från . Utbudet av narkotika i Västeuropaär synnerligen rikligt. Ett annat narkotikahot från väst är detankar på att släppa fri handeln med narkotika som undersenare år fått tilltagande uppmärksamhet. Sådana tankarfinns i olika former: att låta läkare förskriva narkotika tillmissbrukare på indikationen narkomani, attavkriminalisera det egna innehavet av narkotika eller heltsläppa på narkotikakontrollen och tillåta fri handel.Sammantagna gör dessa rörelser i tiden attnarkotikahotet mot vårt land blivit allvarligare än tidigare.Trots detta har regeringen inte aviserat några nyanarkotikapolitiska åtgärder. Efter mer än två tredjedelar avvalperioden har regeringen endast vidtagit tre åtgärder: denhar lagstiftat så att urinprov blivit tillåtna som bevismedelvid misstänkt olovligt narkotikabruk samt skapatmöjligheter för skärpta kontroller inom kriminalvården.Samt infört fängelse i straffskalan för konsumtion avnarkotika. Regeringen har inte aviserat någon samladöversyn över narkotikapolitiken inför närmandet till EU.För att skapa möjligheter för människor ute på fältet attarbeta praktiskt mot narkotikamissbruket behövsåtminstone tio ändringar i lagar, rättspraxis ochadministrativ hantering av narkotikaproblemet.1. Skärpt syn på haschVid straffmätningen i narkotikamål uppfattas hasch sommindre farlig narkotika än t ex amfetamin. Som regelutdöms böter för innehav av upp till (iblandmer). En sådan mängd är mer än tre månaders normalkonsumtion för en vanlig haschmissbrukare. Domstolarnashållning till hasch är en eftersläpning från det senasextiotalet, då hasch uppfattades som en drog med lågfarlighet. har tusentalsvetenskapliga studier över farorna med hasch visat attmissbruk av detta ämne kan framkalla bl aminnesstörningar, personlighetsförändringar,förvirringsreaktioner, hormonrubbningar och fosterskador.Den nya kunskapen måste föranleda straffskärpningar. Enskärpning av rättspraxis är den snabbaste vägen att förungdomar och andra visa att samhället ser långtallvarligare på hasch (och andra cannabisberedningar) äntidigare.2. Skärpt syn på kokain, LSD och ecstasyNarkotikastrafflagen saknar klara riktlinjer för hur olikapreparat skall bedömas i farlighetshänseende. Därigenomhar kokain, LSD och ecstasy (MDMA) kommit attbedömas som mindre farliga än heroin. Dock bör noterasatt dessa medel på flera sätt ur vetenskaplig synvinkel är likafarliga som heroin: kokain vållar hastiga dödsfall och harstor beroenderisk, LSD framkallar starka och oberäkneligaeffekter, ecstasy ger upphov till personlighetsstörningar ochhjärnskador. För att klargöra att dessa medel i avgörandehänseenden är lika farliga som heroin bör rättspraxis ändrasså att de straffmätigt jämställs med heroin.3. Nya påföljder för missbrukareFör de flesta missbrukare, som endast gör sig skyldiga tillolovligt bruk, olovligt innehav eller olovlig överlåtelse avringa mängd är normalpåföljden böter. Detta är dock ingenlämplig påföljd. För det första avhåller den inte från fortsattmissbruk och i de flesta fall ej heller från andra former avolaglig narkotikahantering. För de missbrukare som har såhög och dyr konsumtion av narkotika att den endast kanvidmakthållas genom brottsliga eller asociala beteenden blirböter endast ett slags udda konsumtionsskatt. I stället förböter bör påföljden och samhällsingripandet förnarkotikamissbrukarna utformas så att de främjar varaktigdrogfrihet. Lämpligaste sättet att åstadkomma detta är atttillämpa villkorliga fängelsedomar med skyddstillsyn ochföreskrifter samt urinprov. De missbrukare som behövervård bör kunna få det inom ramen eller somkomplement till påföljden.4. Skärpning av LVMFör närvarande omhändertas endast 300--400narkotikamissbrukare för vård enligt lagen om vårdav missbrukare i vissa fall (LVM). Detta är en orimligt lågsiffra när vårt land enligt senaste beräkningar har 14.000--20.000 s k tunga narkotikamissbrukare i landet.Tillämpningen av LVM bör utredas i detalj och kriteriernaoch formerna för omhändertagande ändras så attingripandena kommer tidigare och mer effektivt.Grundregeln måste vara att redan tungt missbruk -- långtinnan faran för liv eller hälsa blivit överhängande -- utgörgrunden för ingripande i syfte att åstadkomma varaktigdrogfrihet.5. Skärpning av LVUI många fall kan det ta bortemot -- varav två årefter det att narkotikamissbruket diagnostiserats -- innannågon form av tvångsomhändertagande görs mot en ungmänniskas narkotikamissbruk. Tillämpningen av lagen omvård av unga (LVU) bör utredas i detalj och kriterierna ochformerna för omhändertagande ändras så att ingripandenakommer tidigare och mer effektivt. Grundregeln måste varaatt ingripanden skall komma så tidigt så att unga människorkan fångas upp innan de utvecklat en missbrukaridentitet.6. Narkotikafri trafikTillämpningen av trafikbrottslagen (TBL) måste utredasi detalj så att polisen får bättre möjligheter att upptäcka ochrapportera narkotikapåverkan i vägtrafiken. Polisen måstedessutom få bättre utbildning, resurser och befogenheter attingripa mot narkotikapåverkade motorförare. Ävenkörkortslagen (KKL) bör ändras så att körkort regelmässigtåterkallas för narkotikamissbrukare, oavsettgraden av missbruk.7. Fler gatulangningsgrupperInom området efterfrågebekämpning finns unikasvenska erfarenheter av att polisingripanden mot deenskilda missbrukarnas narkotikahantering ofta har storavskräckande verkan och kan stoppa nyrekryteringen. Föratt tillvarata denna erfarenhet bör fler polisiäragatulangningsgrupper inrättas.8. Nya regler för skolans narkotikaprovtagningTolkningarna av förutsättningarna för skolan skall få tanarkotikaprov på eleverna varierar. Någon auktoritativgrund för praxis synes inte finnas. I avsikt att skapaenhetliga och effektiva regler måste införa enspeciell paragraf i skollagen.9. Inrättande av kommunala missbruksnämnderFör att samordna de kommunala insatserna motnarkotikamissbruk (samt även mot annat drogmissbruk)bör varje kommun åläggas att inrätta en särskildmissbruksnämnd, skild från socialnämnden. En sådansärskild missbruksnämnd i varje kommun skulle, liksomgamla tiders nykterhetsnämnder, kunna koncentrera sinainsatser på att behandla missbrukare. Det skulle gesnabbare och effektivare ingripanden.10. Tillsättandet av en narkotikaombudsmanRegeringen har tillsatt en barnombudsman för att se tillatt vårt land följder . Även inomnarkotikaområdet finns likartat behov av uppföljning,särskilt som det praktiska arbetet ligger i många instanser.En narkotikaombudsman skulle ges i uppdrag attspecialbevaka narkotikaproblemet och ta de initiativ sombehövs för att få kontroll över narkotikautvecklingen. Medtanke på att opinionen i vårt land entydigtär mot narkotika är det angeläget att utnyttjardet, i ett internationellt perspektiv, unika stödet för attutveckla en svensk modell för att förebygga och stoppanarkotikamissbruk och narkotikabrottslighet inom ramenför moderna rätts- och välfärdstraditioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpt syn på hasch,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpt syn på kokain, LSD ochecstasy,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya påföljder förmissbrukare,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpning av LVM,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpt syn på LVU,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om narkotikafri trafik,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flergatulangningsgrupper,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya regler för skolansnarkotikaprovtagning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av kommunalamissbruksnämnder,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av ennarkotikaombudsman.