ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N291 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskning m.m. inom det trämekaniska området Exporten av trä och träprodukter svarar för det störstaexportnettot i . Exporten har dominerats av massa,papper och sågade trävaror medan förädlade träproduktersom möbler och byggkomponenter har haft en relativt litenexportandel. Den tidigare så omfattande skivindustrin harbland annat på grund av bristande satsning på FoU i detnärmaste helt utplånats.För närvarande genomgår massa- och pappersindustrinen omfattande omstrukturering på grund av övergång till enallt större användning av returfibrer. Den inhemskaefterfrågan av träprodukter till byggindustrin har minskatdramatiskt.Det är nu mycket viktigt att hitta nya marknader för ochny användning av den svenska skogsråvaran om vi ska fåavsättning för hela den produktionskapacitet har.Skogen är olja. Den ger oss bådeexportinkomster och arbetstillfällen, inte minst i Norrlandsinland. Mot denna bakgrund krävs en satsning på forskningoch utbildning av en helt annan omfattning än vad som nuär fallet.Träteknisk forskning och utbildningDen civilingenjörsutbildning och forskning som förnärvarande bedrivs i inom träområdet är i huvudsakkoncentrerad till massa, papper och via Skogshögskolan tillden biologiska forskningen.Den trämekaniska forskningen och utbildningen har enmycket liten andel. Den satsning som högskolan i vid sin institution i innebär en professur ochutbildning av ett 10-tal ingenjörer . Högskolan harbegärt resurser för att utöka forskningen med ytterligare treprofessurer. Detta krav bör tillgodoses.Samarbetet mellan branschforskningsinstitutetTRÄTEK och högskolan har givit betydande resultat förden trämekaniska industrin i hela landet. Detta harinneburit ett omfattande stöd från industrin och krav på envidareutveckling av både högskolan och TRÄTEK.Representanter för industrin och samhällsföreträdarehar uppvaktat regering och utbildningsutskottet med kravpå ökad satsning på den trätekniska forskningen ochutbildningen. Alla har varit positiva och insett behovet,men har inget skett. Det är nu dags att gå från ordtill handling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökning av den trämekaniskaforskningen och utbildningen i .
mot · GH02N292 · 1994-01-25 00:00:00 — var tidigare en av världens största och främstavarvsnationer med historiskt stolta traditioner och ettgenuint yrkeskunnande. Tyvärr finns det mycket lite kvarav denna näring till stor del beroende på politiskt felaktigabeslut. Näringen är nu så liten att det även börjar äventyravår säkerhetspolitiska beredskap.Det finns ingen anledning att nu gå in på alla orsaker tillnäringens upplösning utan vi håller oss enbart till den åtgärdsom antingen kan ge möjlighet för resten av näringen attöverleva eller försvinna. Enbart harflera av de kvarvarande företagen gått i konkurs varför lägetnu är prekärt.Det som saknas och som vi kommer att föreslå är intesubventioner utan enbart kreditgarantier, inte för varvenutan för deras kunder, huvudsakligen internationella.Problemet för varven är att alla deras konkurrenter kanerbjuda dessa kreditgarantier i enlighet med . Därutöver har de flesta av konkurrenterna i andraländer bidrag och subventioner av varierande storlek. Vi villdock upprepa att vi inte föreslår några subventioner ellerbidrag utan endast kreditgarantier för att våra varv i dendelen skall ha samma förutsättningar att konkurrera.Med hänsyn till att inte har avvecklatreglerna för fartygsfinansiering, som var föreslaget, ochsom var den viktigaste skäl att inte göranågot har saken kommit i ett nytt läge. Ett ytterligareskäl till att vidtaga nödvändiga åtgärder är att vi sannoliktär på väg in i EU och då måste ansluta oss till där gällanderegler.Vi utgår även från att regeringens begäran om attExportkreditnämnden skall göra en skyndsam utredning avmöjligheterna att lösa kreditgarantifrågan förvarvsnäringen, är ett tecken på att regeringen kommer attlägga ett förslag redan under vårriksdagen.Därför föreslår vi att regeringen skyndsamt återinförkreditgarantier i enlighet med , så länge deär gällande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt återinföra statligakreditgarantier, WP 6 i enlighet med .
mot · GH02N293 · 1994-01-25 00:00:00 — Importförbud av varor tillverkade i fångläger Brotten mot de mänskliga fri- och rättigheterna i ärväl dokumenterade. Den spirande demokratirörelsen som1989 öppet vågade protestera slogs brutalt ner och sedandess har inga ljuspunkter skådats. Övergreppen motenskilda människor pågår alltjämt.Uppgifter når oss fortlöpande som tyder på att Kinasedan länge dömer människor till straffarbete. Tusentalsfångar utnyttjas under mycket miserabla, hälsovådligaförhållanden och tvingas delta i produktionen av varor sombl.a. exporteras utomlands.Det är fullständigt främmande att tänka sig att gynnadenna typ av export. Situationen har föranlettjeansföretaget att sluta köpa tekovaror från iprotest mot bristande respekt för de mänskligarättigheterna, medan andra fortsätter att handla med dessaprodukter.När det gäller varor tillverkade i fångläger finns det skälatt i likhet med vissa andra länder bl.a. för attinföra ett importförbud.Visionen om en friare världshandel hindrar inte attspelreglerna för den samma diskuteras inom ramen förGATT. Därför bör import av varor tillverkade i fånglägerförbjudas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om importen från av varortillverkade i fångläger.
mot · GH02N294 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrensen från världsmarknaden har i mångaeuropeiska regioner medfört en snabb och kraftigstrukturomvandling inom industrin. har denindustriella förnyelsen inom dessa regioner varit låg.Regionalpolitiken inom Europeiska Unionen syftar bl.a.till att stödja ekonomisk tillväxt i vissa regioner genomsatsningar på nya konkurrenskraftiga verksamheter. EU:sdirektorat för regionalpolitik skapade 1984 ett verktyg föratt driva på den industriella förnyelsen: Business andInnovation Centre Programme (BIC).Idag finns ca 85 auktoriserade BIC-centra inom EU.BIC-konceptet har varit framgångsrikt och lett tillindustriell förnyelse i dessa områden.Syftet med BIC är att genom innovativa produkter skapanya företag eller utveckla befintliga företag inom regionen.Det är bara produkter och tjänster som rör industriell ellerindustrirelaterad verksamhet som behandlas av BIC.Målgruppen är små och medelstora företag samt nyaverksamheter. Ett BIC drivs i samverkan mellan privata ochoffentliga intressen, som vill skapa en långsiktig industriellförnyelse i regionen.Vi anser att har alla förutsättningar ochmöjligheter att bli ett bra säte för ett BIC-centrum. För enauktorisation krävs att man arbetar efter ett BIC-koncept ien fast organisation, att anställd personal är tillräckligtkompetent, att regionen har behov av ett BIC. Få om ensnågon skulle kunna påstå att inte skulle uppfylladessa krav. Inte minst med tanke på all den kompetens somfinns hos många av de personer som blev arbetslösa närt.ex. Uddevallavarvet och Volvofabriken lade ner sinverksamhet. En etablering av ett BIC i regionen innebär enlångsiktig satsning på industriell förnyelse. Det innebär påsikt bättre och mer konkurrenskraftig verksamhet, flerarbetstillfällen, större dynamik även i övrigt näringsliv ochtillväxt i hela regionen. En etablering av iUddevalla uppfyller dessa krav och bör också varautgångspunkt för verksamhet i hela regionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering av ett Business andInnovation Centre Programme i .
mot · GH02N296 · 1994-01-25 00:00:00 — tog ställning till ett samlatsmåföretagspolitiskt program på grundval av propositionenom en ny småföretagspolitik (prop. 1991/92:51, bet.1991/92:NU14, rskr. 1991/92:93). Programmet syftar till attskapa goda generella villkor för företagande och en avhuvudpunkterna var att skapa en effektiv kapitalmarknadför småföretag.Riksdagen tog ställning tillproposition 1993/94:40 angående småföretagsutveckling.Denna proposition innehöll förslag om att utveckla deregionala utvecklingsfonderna och avbryta indragningen avkapital från dessa.Regeringen har aviserat en särproposition under våren1994 angående förbättrade villkor för innovatörer.Propositionen är ett resultat av den avlämnadeInnovationsutredningen (SOU 1993:84) Innovationer förSverige.De samlade förslagen för att återupprätta somtillväxtfarande möter ny- och småföretagare betydandeproblem som är hinder för den inneboende skaparkraft ochvilja till eget företagande som många bär på.Ett av de främsta problemen är att riskkapital sombevisligen finns i såväl bank- och finanssystemet som i destatliga stödformerna inte på långt när når alla de nyasmåföretagare som vill etablera sig runt om i landet.Det står helt klart att den sista länken mellan banken ochden enskilde företagaren fortfarande saknar ett viktigtmoment. är det mycket stora sociala risker förden enskilde företagaren när exempelvis den egnafastigheten måste lämnas som säkerhet för företagetskrediter.Ett system bör skapas där man både kan eliminera destörsta sociala riskerna för företagaren och göra det enklareför banken att göra kreditprövningen. Det skulle kunnauppnås genom ''lokala investmentbolag'' som skulle kunnadels garantera en del av krediten, dels fungera sommentorer och rådgivare för det nya företaget.Genom att investmentbolaget har kännedom om delokala förhållandena i branschen och i regionen kanbankens kreditprövning underlättas. Ett system av dettaslag behöver inte kosta några nya statliga medel. Befintligaorgan som svarar för riskkapitalförsörjningen bör kunnasvara för den angivna garantin i det lokalainvestmentbolaget.Riskkapitalförsörjningen för ny- och småföretagande,beskriven enligt ovan, bör därför skyndsamt utredas så attflaskhalsar och systemfel kan elimineras. Utredningen börgöras med perspektiv från den lokala företagaren och deproblem som denne möter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskkapitalförsörjningen för ny-och småföretagande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyndsam utredning avmöjligheterna att bilda lokala investmentbolag.
mot · GH02N297 · 1994-01-25 00:00:00 — Riskkapital för kvinnligt företagande Kvinnligt företagande blir allt vanligare och det finns potential som vi bör slå vakt om. Det är oftafråga om mindre företag -- än så länge -- och i storutsträckning nyföretagande där ett av problemen är att maninte får låna mindre belopp. Tyvärr har det ocksåvisat sig mycket svårare för kvinnor att finansiera sinverksamhet i vår mansdominerade värld.Givetvis förutsätter vi, att samma krav på hållbaraaffärsidéer skall tillämpas i utlåningen av riskkapital förkvinnligt företagande som för lån för övrigt företagande.Det är alltså affärsidén som måste vara utslagsgivande.Med anledning av att staten har satsat stora pengar iriskkapitalbolagen, av de tidigare löntagarfondsmedlen,borde vi ge kvinnorna tillgång till ett riskkapital förkvinnligt företagande. Det finns ettbetydande överkapital i Fond 92-94, på grund av denextrema börsutvecklingen, som ingen kalkylerat med.Vi föreslår därför att det avsätts . för dettaändamål, senast i regeringens kompletteringsproposition. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bilda ett riskkapitalbolag förkvinnligt företagande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att från Fond 92-94 överföraaktier och/eller kontanta medel till ett värde av till det angivna riskkapitalbolaget för kvinnligtföretagande.
mot · GH02N298 · 1994-01-25 00:00:00 — Utgångspunkten för svensk lagstiftning när det gällerjakt har varit att jakten ingått som en åtgärd i strävan för ettbevarande av ett artrikt och livskraftigt villebrådsbestånd.Detta har fått till följd en viss karaktär på jaktensutövande i vårt land. I motsats till många andra länder såhar jägarna i vårt land kommit från de breda folklagren. Detfinns över 300 000 registrerade jägare i landet, ytterligare150 000 är intresserade av att börja jaga. Det har också varitstor politisk enighet i om att behålla dettafolkrörelseengagemang i jakten.Ett prissystem med ettåriga arrenden med ett högt prisoch betalt i förskott blir förödande för viltvården. Har mani förskott betalt för ett antal djur, så blir det svårt att avbrytajakten, det blir svårt att ta ansvar för älgstammen. Ompriset per djur blir högt så ligger det nära till att det siktaspå de stora tjurarna, följden blir en snedvriden älgstam. Omvissa markägare som ingår i ett jaktvårdsområde tar ut högapriser så riskeras sådana områden att splittras, det är heltemot uttalade intentioner om samverkan. Detta och meradärtill är de negativa konsekvenserna av enkommersialisering av jakten.Inför älgjakten fick jaktarrendatorerna hosDomänskog AB prishöjningar på uppåt . Dettaväckte en våldsam proteststorm från jägarna, storaopinionsmöten hölls och en rad överklagningar gjordes tillarrendenämnderna.Inom skogsbruket har ju etiska regler införts över hurman skall sköta sin skogsmark. Det borde väl vara ännuangelägnare att införa sådana regler i skötseln av viltet. Ensjälvklar regel borde då vara att inte i snöd utnyttjaviltstammarna.Riksdag och regering måste väl också ta sitt ansvar så attde intentioner som väglett lagstiftningen på jaktens ochviltvårdens område fullföljs i praktiken. Detta bordeinnebära att t ex anbudsförfarande vid jakträttsupplåtelserförbjuds, det är högst olämpligt ur flera synpunkter attutbjuda vilt till högstbjudande. När det gäller det statligaeller halvstatliga så bör ju självfallet inteavkastningskrav ställas på viltvården.Som det nu är är det statliga/halvstatliga Domänskogskyhögt över de andra arrendeupplåtarna i sin prissättning.Borde inte regeringen som varande huvudintressent i dettaföretag föregå med gott exempel? Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringens representant vidbolagsstämman borde hävda att skall varaen förebild när det gäller viltvården,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringens representant vidbolagsstämman borde hävda att inte skallföregå som skrämmande exempel genom att debiteraskyhöga arrenden vid jakträttsupplåtelser.
mot · GH02N299 · 1994-01-25 00:00:00 — I takt med att brottsligheten ökat, har marknaden förbevakningsbolag ökat. Detta har i praktiken inneburit atten del mindre seriösa bolaget har etablerat sig i dennabransch. I drog ettbevakningsbolag på sig ett flertal polisanmälningar. Mångaav de anställda som arbetade i bolaget var inte godkända avlänsstyrelsen. Dessutom har bolaget ett flertal anmälningarsom gäller hot eller våldsbrott. Vid några av denäringsställen som företaget bevakar utspelades undervåren och sommaren många incidenter med slagsmål därupp till 20--30 personer var inblandade.Polisen beskriver bevakningsbolagets agerande sommycket provocerande och skriver i ett brev tillLänsstyrelsen i ''att det har inte räckt med ennormal insats från polisens sida. Det har varit sådanakänslor i svallning att upp till fem radiobilar, bussar ochpiketer har varit tvungna att åka till platsen för att fåordning och klarhet i vad som hänt. ''uppfattning var att auktorisationenför företaget borde återkallas. Men iGöteborg där företaget startade sin verksamhet för attsenare flytta sin verksamhet till hade en annanuppfattning. Och tillsynen för det berörda företaget lågfortfarande på i Göteborg.Detta är endast ett exempel, det förekommer flerlikartade fall i landet. Detta reser naturligtvis frågorna: Ärlänsstyrelsen den som skall utöva tillsynen? Skall intetillsynen föras över till den myndighet där företagetbedriver sin huvudsakliga verksamhet? Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avgällande lagstiftning när det gäller tillsyn överbevakningsbolag.
mot · GH02N301 · 1994-01-25 00:00:00 — FoU-program för sydsvensk livsmedelsindustri Svensk livsmedelsindustri står inför stora krav påomställning och utveckling för att kunna klara den ökadekonkurrensen på en allt öppnare Europamarknad. Det somkrävs är bl.a. omfattande forsknings- ochutvecklingsinsatser. I slutfördes ett programför utveckling inom livsmedelsindustrin som omfattade500 000 000 dkr, och ett livsmedelstekniskt FoU-programför perioden --1994 pågår . Sverigemåste också satsa målmedvetet och framtidsinriktat inomlivsmedelssektorn.I finns en stor koncentration avlivsmedelsindustri, jordbruk och företag med anknytningtill dessa näringar. I arbetar ca 25 000 personerinom bionäringarna och förädlingsindustrin. Det finnsforskningskompetens vid och vidlantbruksuniversitetet i , , och Balsgård.Dessutom bedrivs FoU vid de stora företagen och vid olikainstitut. Dessa resurser måste samordnas och utnyttjaseffektivt, men det finns också behov av ökat statligtengagemang.Ett särskilt program bör skapas för FoU-satsningar inomlivsmedelsindustrin. Målet skall vara att identifieraintressanta exportprodukter och med utgångspunkt fråndessa satsa på produkt- och teknikutveckling. Små ochmedelstora livsmedelsföretag med intresse förproduktutveckling och export bör särskilt uppmärksammas.Detta bör ge regeringen till känna.Vänsterpartiet har i den näringspolitiska motionenanslagit för /95 för programför livsmedelsindustrin. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om program för livsmedelsindustrin.
mot · GH02N302 · 1994-01-25 00:00:00 — har vi fått uppleva hur våralivsmedelspriser har ökat mycket snabbare än övrigavarugrupper. Det är möjligen priserna på bostäder somkunnat hålla samma steg.Öppethållandetiderna har blivit ett konkurrensmedel.När butikerna håller öppet längre, gäller det att locka osskunder till affären så ofta som möjligt. Bland annat till följdav detta har kostnaderna för marknadsföring stigit kraftigtunder hela 80-talet.De utökade öppethållandetiderna har även resulterat iett behov av fler transporter av färskvaror.Transportkostnaderna har ökat dramatiskt.Lagerutrymmena har minskat och butiksytorna harökat. Även detta leder till behov av mer transporter. Manhar alltså flyttat ''lagret'' ut på vägarna i stället. Detta lederäven till krav på utökad arbetstid i de bakomliggande ledeni orsakskedjan, alltså i både produktions- och grossistleden.Livsmedelsförbundets medlemmar möter nu allt starkarekrav på arbete även på helger.Det ovan beskrivna är en kostnadskarusell som helatiden leder till ökade kostnader. De pengarna ska tasnågonstans ifrån. Kapitalägarna ska ha sin vinst iverksamhetens alla led. Det är vi som finns längst ut iorsakskedjan, konsumenterna, som får betala via högrepriser.Någon utredning och kostnadsvärdering har aldrig gjortsav detta fenomen när det gäller kopplingen tillöppethållandetiderna. En utredning kring konsekvensernai kringverksamhet såsom marknadsföring, transporter ochutökade kostnader i bakomliggande led borde därför göras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av utredning omöppethållandetider, kringverksamhet ochlivsmedelspriserna.
mot · GH02N401 · 1994-01-25 00:00:00 — Under innevarande vinterperiod 1993/94 har stormaroch nederbörd lett till att tusentals hushåll och mångaföretag/institutioner blivit utan el i stora delar av landet.Gång efter annan får vi bekräftat hur sårbart är pådetta område. För varje gång elavbrotten inträffar heter detatt man skall tillgodogöra sig erfarenheterna av detinträffade, vilket inte hindrar att man synes vara likaöverrumplad när nya stormar och oväder på nytt skaparkaos i elnätet.Självklart är det ingen lätt uppgift för kraftbolag ocheldistributörer att till fullo kunna garantera en säkerelförsörjning. Det skulle kosta stora summor att t.ex. grävaner elen i jordledningar. Rimligen bör det gå att genomenklare -- och billigare -- åtgärder skapa säkrareförutsättningar för eldistribution. Kraftbolagen, somvanligtvis har en god ekonomi, kan krävas på effektivare''renhållning'' i ledningsgatorna. Hushåll/lantbrukare ochföretagare i särskilt utsatta områden drabbas hårt ochfår, för att vara på den säkra sidan, hålla sig med dyrareservelaggregat.En tidigare gjord utredning, ,kom i sina slutsatser fram till att det moderna samhället bliralltmera sårbart. Utredningen kom att beröravardagssamhällets behov och beroende av el men pekadeockså på allvarliga problem relaterade till den datoriseringsom skett inom nästan alla områden, och där vissa delar ärsegment i det vi kan kalla för rikets säkerhet. Efter det attutredningen lades fram har sårbarheten ytterligare ökat.Det är okänt om utredningen överhuvud taget lett tillåtgärder för att öka säkerheten.Jag avstår i sammanhanget från att närmare beröra renalidanden som folk och husdjur kan råka ut för som resultatav långvariga elavbrott.Som framgått ovan bör frågan ställas om kraftbolagenkan krävas på ersättning för ekonomiska förluster ochbesvärligheter som drabbar bl.a. företagare ochlantbrukare. En tydlig klausul om rätt till skadestånd för dedrabbade skulle med all säkerhet driva på arbetet försäkrare elleveranser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elförbrukarnas rätt till säkerelförsörjning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt för elkonsumenter tillersättning för skador och förluster, orsakade av brister ielförsörjningen.
mot · GH02N403 · 1994-01-25 00:00:00 — Frågan om en återbäring av vinstmedel frånvattenkraftverk tillbaka till de regioner där dessa finns, hardiskuterats . har årligenmotioner med det kravet inlämnats till , fråganhar även varit föremål för flera utredningar.Det är framför allt ifrån skogslänen som dessa krav harställts, återbäringen skulle kunna användas förutvecklingsinsatser. Bl a inom skogsindustrin finns storainvesteringsbehov. I inland måste ett tredjevirkessortiment till, annars blir det svårt att bedrivaskogsbruk i vissa regioner. Här kan en utbyggnad av enproduktion av skogsbränsle och drivmedel tillvarata denmassaved som inte kommer att användas i massa- ochpappersproduktionen.Självfallet skall inte en sådan återföring vara enersättning för de ordinarie pågående regionalpolitiskainsatserna, men det öppnar möjligheten att slippaen kraftig ökning av dessa insatser.Riksdagen bör således hos regeringen begära förslag omen återbäring av vinstmedel från vattenkraftverk till deregioner där kraften produceras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbäring av vinstmedel frånvattenkraftverk.