mot · GH02Ub658 · 1994-01-25 00:00:00 — Etablerandet av genomsamgåendet mellan högskolorna i /ochÖstersund har förbättrat förutsättningarna för en positivutveckling av högskoleverksamheten inom Mitthögskolansnärregion nämligen och länsamt norra . Samgåendet mellan de bådahögskolorna måste också i ett nationellt perspektiv ses somett intressant initiativ för förnyelse av det svenskahögskolesystemet. En sådan förändring borde därför ocksåresursmässigt uppmuntras.Den region inom vilken primärt verkarstår inför stora utmaningar till följd av både strukturella ochkonjunkturella förändringar. Industrin har differentieratsnågot men är fortfarande högst beroende av ett fåtalbasnäringar. Näringslivet är delvis starkt exportinriktatvilket gör det särskilt beroende av konjunkturförändringar.Inom den offentliga sektorn sker också strukturellaförändringar liksom besparingar som ofta påverkarsysselsättningen i negativ riktning. Arbetslösheten har desenaste åren legat högre än riksgenomsnittet. Det kanskeallvarligaste i utvecklingen är den mycket svagabefolkningsutvecklingen som för delt.o.m. Det bör ocksånämnas att antalet högskoleutbildade i regionen är lägre änriksgenomsnittet. Mot bakgrund av de redovisadeförhållandena framstår det som nödvändigt att kraftfullaåtgärder vidtas för att stärka infrastrukturen. Inte minst enförstärkning av den högre utbildningen är en angelägenåtgärd.I en region med stora konjunkturförändringar med storarbetslöshet och låg andel högskolestuderande är detangeläget att pröva nya vägar. I och med det infördafinansieringssystemet för den högre utbildningen, därstudentpeng, helårsprestationer och kvalitetsutvecklingutgör byggklossarna ökar också kravet på flexibilitet i dethögre utbildningssystemet.Utbildningssystemet fungerar som en regulator vadavser sysselsättningen. I lågkonjunktur samlas många inomsystemet, i högkonjunktur dras färre till de högreutbildningarna. I områden med låg akademiskstudietradition, som mittregionen, är detta särskiltmarkant.I framtiden kommer vi inte längre att vara sysselsatta iett och samma yrke eller samma arbetsplats under vårlivstid. Vi kommer att få pröva många olika uppgifter. Attbli trygg i förändringen blir en överlevnadsstrategi. Ensådan strategi måste baseras på att överbryggakonjunktursvängningarna. Den måste ta sikte på att utbildatill generalister istället för specialister. Vi vet attkunskap föråldras oerhört snabbt. Kunskapstillskotten äromfattande per tidsenhet, därför måste den högreutbildningen ta sikte på att skapa en beredskap förkunskapsmottagande och flexibilitet både hos dem somutbildar sig och bland dem som utbildar och därmed isystemet som sådant. som landets och som lever i en region med småhögskoletraditioner bör ges möjligheter att somförsöksverksamhet få prova följande modell:1. Tillåt en omfördelning så att takbeloppet kan öka såatt det motsvarar den efterfrågan som kanavläsa i sina sökandesiffror, cirka 30 miljoner ytterligare.2. Ange enbart ett takbelopp för högskolan som helhetoch överlåt till att själv omfördela mellansektorer, med beaktande av de prislappar som regeringenhar satt, så att på ett flexibelt sätt kan levaupp till efterfrågan.Beaktas punkt två skapas möjlighet för institutionernainom att ta ett större ansvar fördisciplinöverskridande utbildningar, där syftet är att utbildastudenterna för mer generella uppgifter och därigenomminimera konjunkturkänsligheten såväl i organisationensom hos marknaden. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.I utredningen ''Magisterexamina vid vissa högskolor''kvalitetsprövades . Utredaren konstateradeatt måste förstärkas. Att tillhandahålla samtligaböcker på alla orter låter sig knappast göras. Därför bör ettfullskaleförsök göras med eletronisk informationslagringoch sökning. Försöket bör omfatta . Mitthögskolansom landets första nätverkshögskola bör ges möjlighet tilldetta fullskaleförsök som sedan kan ligga till grund förandra högskolors nätverksbyggande. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.I och har en unik kunskap utvecklats inom skogsbruketoch skogsindustrin. En modell för forskningssamverkanmellan högskola och företag inom det skogsindustriellaområdet har tillämpats iSundsvall/Timråregionen. Modellen förforskningssamverkan innebär att såväl vetenskapliga somindustriella nätverk etableras och att forskarstudier ingårsom en viktig komponent i verksamheten.Glappet mellan grundforskning och tillämpadforskning/utveckling måste minskas i . Den senastetidens diskussion om forskningens villkor och utnyttjandepekar alltmer på att den tillämpade forskningen måste haen närhet till produktionsmiljön.Erfarenheterna från forskningssamverkan mellanhögskola och industri har haft effekter både på denregionala högskolans och industrins utveckling. Högskolansstarka naturvetenskapliga kompetens har stärkt den merateknisk-industriella forskningen, som genom samverkanandra nationella teknisk-vetenskapliga institutioner ocksåhaft tillgång till.Verksamheten har emellertid saknat långsiktigfinansiering, vilket hindrat utvecklingen av en överkritiskmiljö. Skogsindustrins andel av samhällets medel förforskning/utveckling är och har varit låg i förhållande tillbranschens utomordentliga betydelse för handelsbalansen.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att skapaett skogsindustriellt i organiseradsamverkan mellan industrin, och tekniskafakulteter, lokaliserat till och Jämtlandslän. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en försöksverksamhet med etttakbelopp för hela ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fullskaleförsök medelektronisk informationslagring och sökning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skogsindustrielltkompetenscentrum vid .