mot · GH02Jo527 · 1994-01-25 00:00:00 — Den har bland annat finansierat bidragatt bygga skogsbilvägar. Skogsbilvägar är nödvändiga för attutföra avverkning och skogsvård till rimliga kostnader, omman saknar tillgång till allmän väg. Företagsekonomiskt ärbyggande av skogsbilvägar i de flesta fall en mycket lönsaminvestering. Då skogsvårdsavgiften avskaffas ökardessutom skogsägarnas möjligheter att egenfinansieravägbyggandet.Ett viktigt syfte med bidraget till byggande avskogsbilvägar är dock att styra och stimulera skogsbrukettill att planera vägarna så att sträckningarna blir praktiskaoch standarden god. Dessutom är syftet att stimuleramarkägarna att samverka över ägogränserna. Därmed läggsen god grund för optimala väglösningar. För de mindreskogsägarna är detta extra viktigt. I dagens läge fårskogsägarna dessutom hjälp med projektering samt samrådmed naturvårdsintressen m m. Det sistnämnda är särskiltangeläget för de mindre skogsägarna, inte minst iinlandskommunerna.Avskaffandet av bidraget kan rent ekonomisktmotiveras av den avskaffade skogsvårdsavgiften. Men baraför att byggandet av skogsbilvägar är lönsamt finns ingenautomatik att samverkan kommer till stånd.Ett realistiskt exempel på vad som kan hända dåvägbyggandet sker med bristfällig planering och uteblivensamverkan är att det totala vägnätet i ett område ökar mednästan det dubbla då olika skogsägare bygger sin egenkortare vägsträcka istället för en gemensam väg som skärrakt igenom flera markägares område.För att åstadkomma samordning och rättmätiga krav påhänsyn till känsliga naturmiljöer kan tillståndsplikt införasför byggande av skogsbilvägar. Tvång och förbud ska mandock försöka undvika i möjligaste mån. En bättre modell äratt erbjuda skogsägare kostnadsfri, eller mot en ringakostnad, hjälp med projektering, administration samt medsamrådsförfarande med grannar, naturvården, samer ochandra som berörs. Om samrådsförfarandet dessutomkombineras med direktavdrag för investeringar iskogsbilvägar skulle incitamenten att samarbeta varasådana att bristfälligt planerade vägbyggen inte sker och attstandarden hålls uppe på en rimlig nivå, vilket i sin turskonar miljön och stödjer skogsnäringen.Framförallt de mindre skogsägarna skulle uppleva detpositivt att skogsstyrelserna även i fortsättningen hjälptedem med samordning och administration, vilket i sin turgynnar ett småskaligt skogsbruk. bör kunnarymma denna fortsatta service, i den form som ovanbeskrivs, inom de ramar som anvisas i budgetpropositionenför myndigheten.När en liknande motion inlämnades under riksmötet1991/92 av undertecknade behandlades den välvilligt avjordbruksutskottet. Skogspolitiska utredningen var ocksåinne på liknande tankar. I kompletteringspropositionen1992/93:150 anslog regeringen 90 miljoner till skogsbilvägarav arbetsmarknadsskäl. Därmed kom i praktiken frågan omskogsstyrelsens framtida roll som ett organ som ger servicei form av samordning och projektering att skjutas påframtiden. Oavsett om extra medel beviljas avarbetsmarknadsskäl för byggande av skogsbilvägar är detnödvändigt att den viktiga roll som har, inteminst gentemot de mindre skogsägarna, klarläggs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att gesi uppdrag att tillhandahålla service för vägnätsplanering ochsamordning vid byggande av skogsbilvägar,2. att hos regeringen begär ett förslag tillinförande av direktavdrag för investeringar iskogsbilvägar.1