mot · GH02U401 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundVärldens krigsmakter har spridit mer än 100 miljonerantipersonella minor i 62 av världens länder. Plastminorexploderar i händerna på barn. Kvinnor som samlar ved ochbönder som arbetar på fälten förlorar sin syn, armar och bennär minor helt utan förvarning exploderar. i , , ,, , , , ,och spreds miljontals minor överstora ytor. Ofta helt utan kontroll, utan minkartor och utanhänsyn till civilbefolkningen.Värst drabbade av minor är länder i tredje världen, sombåde saknar resurser för minröjningsarbete och för att mötade svåra sociala, ekonomiska och miljömässiga problemensom minorna förorsakar.Att minorna fått en sådan enorm spridning beror främstpå att det är ett relativt billigt och ''kostnadseffektivt''vapen. Fattiga länders regeringar och gerillagrupper meddålig ekonomi fann i desmå minorna ett billigt vapen som var lätt att sprida ochenkelt att komma över. Minorna användes inte bara för attdöda fienden utan blev ett ''strategiskt'' vapen som kom attriktas mot civilbefolkningen genom minering av risfält,åkrar, betesmarker, vägar och stigar.Kostnaden för att röja de minor som ligger spriddarunt om i världen beräknas av FN till , och den siffran inkluderar inte kostnader för vårdoch rehabilitering av de 100 000-tals människor somstympats och skadats av minorna. Man beräknar att400 000--450 000 människor har skadats och kanske såmånga som 900 000 dödats . FNberäknar att ca 10 000 människor dödas av minor varje år.De skadade och stympade är långt fler. Antaletamputationer som förorsakats av minor är förfärandemånga. I har en invånare av 236 fått någonkroppsdel amputerad, i är amputationsfrekvensen1 per 470 invånare, i på 1 000.Sveriges rollSverige har exporterat antipersonella minor ochkomponenter till sådana . Exporten harvarit relativt begränsad och till stor del utgjorts avkomponenter till minor, främst sprängämnen. De svenskaföretagen , har tillverkat ochutvecklat 21 modeller av antipersonella minor underefterkrigstiden. Så vad gäller utveckling av minteknologinoch produktion av olika mintyper kommer på fjärdeplats i världen efter , och f.d. Sovjetunionen.Merparten av de minor som tillverkats i har sålts tilldet svenska försvaret som har stora mängder antipersonellaminor i lager.Bofors är den enda tillverkaren av minor i Sverige.Tillverkningen såg ut så här 1992:Stridsvagnsminor -- FFV 028Fordonsminor -- FFV 016, FFV 013, FFV 013RTruppminor -- Truppmina 12 (antipersonell splittermina)Mintändare -- Mintändare 15 och Mintändare 16 föruppgradering av äldre minor (tillverkade och utvecklade isamarbete med NobelTechElectronics och marknadsförs avBofors).Men såg sig tvingad att göra något åtden uppenbara bad-will man riskerade att råka ut för omföretaget skulle bli ordentligt förknippat med tillverkningoch export av antipersonella minor. lätmeddela att man skulle upphöra med all tillverkning avantipersonella minor. Truppmina 12 togs urproduktprogrammet och företaget deklarerade att man iframtiden inte ämnade befatta sig med antipersonellaminor. Men vi måste komma ihåg att företaget fortsätter atttillverka sprängämnen till minor, som exporteras, och ävenhar tillverkning av minst två mintyper som bör betraktassom antipersonella (FFV 013 och FFV 013R).Bofors samarbetar också internationellt på minområdet.Dels ingår företaget i ett konsortium med ett brittisktföretag, Hunting , i utvecklandet av en nymintyp kallad MINX (Mines into the next century), delsingår också i projektet en av världens mest aggressivaexportörer av antipersonella minor, det italienska företagetValsella. Enligt gäller detta samarbete enbartstridsvagnsminor. Enligt andra uppgifter har det ocksåomfattat antipersonella minor. har också samarbetatmed det amerikanska företaget , en avde stora tillverkarna av antipersonella minor i USA.Samarbetet skulle ha gällt forskning, marknadsföring ochmöjligen också produktion. BWB (Bundesamt fürWehrtechnik und Beschaffung) i harlicenstillverkningsrätt för stridsvagnsmina 028 för sitt egetbehov. fick 1971 licens att tillverka bådeantipersonella minor och stridsvagnsminor från . Detär oklart om det blivit någon tillverkning.Bofors gav 1990 licensrätt till ett japanskt företag atttillverka mina FFV 013. Vidare har mina FFV 013exporterats till , , och . Dennamina marknadsförs av som en ''hårt slående riktadsplittermina'' med ''mycket dödande eldgivning och enräckvidd som kan mäta sig med ett gevärs-kompani'' (! ).Enligt KMI är mina FFV 013 att betrakta som enantipersonell mina. KMI delar således inte Boforsbeskrivning av denna mina som en ''fordonsmina''. Sverigesregering har meddelat att man ämnar följa derasuppmaning om ett treårigt moratorium för all export avantipersonella minor, och det innebär i praktiken att KMIstoppar exporten av mina FFV 013 under en treårsperiod.Ulf sade i den 23 november 1993att: ''I och med att slutat att tillverka antipersonellaminor finns ingen tillverkning här i landet...Det heltavgörande är att vi icke över huvud taget tillverkar dennatyp av minor i och att någon export inte sker. ''På denna punkt har han nu dementerats av sitt egetdepartement/KMI. Det finns skäl att lagstifta mottillverkning och export av dessa minor.KomponentexportVad gäller komponenter till minor skriver KMI i en PMupprättad : ''Sprängämne användbarti mintillverkning har exporterats till vissa avde 35 länder som är mottagare av svensk krigsmateriel.Några restriktioner för användningen av sprängämnet harinte getts, eftersom det utnyttjats som råvara, och denfärdiga produkten blir utländsk...M.h.t. de relativt storaleveranser som skett från kan det dock inte hållasför osannolikt att vissa trampminor innehåller sprängämnesom tillverkats i . ''sade i den 18 februari1993: ''Det förhållandet att exporterar sprängmedeltill ett begränsat antal länder innebär inte att vi kan taansvar för försäljningen och användningen av produktersom tillverkats av sådant sprängmedel. Ansvaret förförsäljningen av färdiga minor...åvilar det företag och detland där denna tillverkning sker, och inte underleverantörerav ingående komponenter. ''internationella agerandeSverige har tillsammans med och Hollandtagit initiativ till en resolution till ,om en översynskonferens, som antogs den 16 december1993. har, via , sagt sig vara berettatt, om det visar sig att ett internationellt exportstopp förantipersonella minor kan förväntas bli ett effektivt medel,verka för ett sådant. har också svaratpositivt på USAs uppmaning att ansluta sig till detamerikanska treåriga moratoriet, vilket lett till att Sverigenu stoppar all export av mina FFV 013. Detta ärnaturligtvis bra, men varför kan inte ta ett nationelltinitiativ och i lag förbjuda såväl tillverkning som export avantipersonella minor samt av komponenter därtill?I likhet med konventionen om kemiska vapen (somSverige stödjer) som förbjuder tillverkning, export, innehavoch användning av alla typer av kemiska vapen samt avkomponenter för sådana skulle kunna stifta enliknande lag som förbjöd antipersonella minor.Om man stödjer ett internationellt exportstopp avantipersonella minor bör man inte heller importera dessavapen från andra länder. Efter beslut att stoppatillverkning av vissa typer av antipersonella minor, somtidigare efterfrågats av det svenska försvaret, ställs dennafråga på sin spets. Kommer regeringen att stödjamintillverkare i andra länder genom att tillåta köp avsådana minor utomlands? bör deklarera att maninte heller kommer att importera antipersonella minor.Det internationella arbete som pågår syftar förutomett totalt förbud av såväl användning som tillverkning,export och innehav av antipersonella minor också till attökade resurser anslås för minröjning och för vård ochrehabilitering av de 10 000-tals offer som minorna skördarårligen. Det är glädjande att har bidragit till dettagenom ekonomiskt stöd för minröjning och rehabiliteringav minoffer i bl.a. , ochAfghanistan. Men detta stöd måste bli större, och ettsärskilt ansvar bör ligga på att bistå med minröjningi som minerats med miljontalsminor fyllda med sprängämnen från . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en lag omförbud mot export av antipersonella minor samt avkomponenter därtill,2. att hos regeringen begär förslag till en lag omförbud mot import av antipersonella minor,3. att hos regeringen begär förslag till en lag omförbud av produktion i av antipersonella minor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd för minornas offer.