ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk314 · 1994-01-25 00:00:00 — har representanter från folkpartietliberalerna motionerat om avdragsrätt för gåvor. Behovetav stöd från enskilda och solidaritet med världens fattigamänniskor har tyvärr inte minskat. får vi bevis fördet enorma behov som finns i olika delar av vår värld, inteminst nu i f.d. . För att uppmuntra enskildadonationer anser vi att en avdragsrätt för gåvor till ideellaändamål skall införas. Avdragsrätten kundeutformas på följande sätt:Avdrag bör medges -- inom en maximerad beloppsram --för gåva från enskild person tillsvenskt trossamfund somregelbundet anordnar offentlig gudstjänst liksom organ förtrossamfund, t.ex. församling,samarbetsorgan förtrossamfund,organisation som är anknuten tilltrossamfund och vars verksamhet kan anses utgöra ett led isamfundets.Vidare bör avdrag medges för gåva till svenskorganisation som i överensstämmelse med sina stadgarutövar hjälpverksamhet till förmån för personer sombehöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiskaskäl,utövar internationell biståndsverksamhet,verkarför internationellt samförstånd eller för respekt för demänskliga rättigheterna,arbetar för att bekämpasjukdomar eller för att förbättra villkoren för sjuka ellerhandikappade.Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ettminsta belopp.Det bör ankomma på den skattskyldige att styrka attgåva utgivits.Riksskatteverket bör upprätta en förteckningöver organisationer till vilka utgivna gåvor kan ansesavdragsgilla.Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värdeoberoende av givarens inkomst, exempelvis i form av enreduktion på slutskatten.En avdragsrätt av denna typ finns i bl.a. ,, , , och . Den har iflera länder införts av regeringar i vilka konservativa ochsocialdemokrater har ingått. har t.ex. häromåretinfört en avdragsrätt för gåvor till utvecklingsbistånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om avdragsrättför vissa gåvor för ideellt och humanitärt ändamål.
mot · GH02Sk315 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt gällande skattelagstiftning är företags gåvor i formav reklam, gåva i form av representation samt gåva medkaraktär av personalomkostnad avdragsgilla -- f.n. 290kronor. Det kan handla om enklare presentartiklar,överlämnande av chokladkartong eller fruktkorg vidrestaurangbesök i samband med en affärsuppgörelse.Däremot medges inte avdrag om samma typ av gåvoröverlämnas eller andra helger.Detta är inte rimligt. Det ger utrymme för godtycke ochär ''skatte-kineseri''.Den typ av avdragsgilla gåvor som accepteras inovember borde också kunna accepteras . är det praktiskt att samlarepresentationsinsatser just till , dåaffärsverksamheten i övrigt inte är lika intensiv som övrigtid av året. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdragsgilla gåvor .
mot · GH02Sk316 · 1994-01-25 00:00:00 — Rätt till avdrag för kulturstöd Att ett fritt verkande kulturliv och en fri kulturdebatt ärförutsättningar för en levande demokrati erkänns av deflesta. Men det är svårt att förena kravet på kulturlivetsfrihet med rimliga ekonomiska villkor för dess utövare. Ettkulturellt och konstnärligt nyskapande ligger ofta föreutvecklingen av den allmänna smaken. Det är sällan denmest nydanande verksamheten som går att saluföra på enkommersiell marknad. För många kulturutövare genomhistorien har därför valet stått mellan att ta understöd avresursstarka makthavare, eller att dra sig fram i armod,i akut nöd.Stat och kommun har huvudansvaret för att finansierakulturell verksamhet. Budgetmässiga problem har dockgjort det allt svårare att uppfylla detta på ett rimligt sätt.Sponsring från privata företag har därför blivit alltvanligare. Lågkonjunkturen har dock satt sina spår också iföretagens vilja att satsa. Om vårt kulturliv i huvudsakskulle bli beroende av näringslivets prioriteringar voredessutom mindre lyckat. Det är naturligt att företagensbeslut om stöd bygger på deras bedömning avmarknadsföringsoch PR-effekter snarare än på en djuparekultursyn.Stat och kommun kan förväntas lämna sitt stöd utifrånen mer allvarligt syftande kulturpolitisk syn. kandet riktas allvarliga principiella invändningar mot ensituation där kulturlivet i all väsentligt är ekonomisktberoende av den politiska makten -- även om denna vilar påen demokratisk grund. En finansiering som gav kulturliveten mer fristående ställning i förhållande till såvälekonomiska som politiska makthavare vore därförönskvärd.Ett sätt att åstadkomma detta vore att skapa ett systemdär enskilda människor fick möjlighet att med obeskattademedel lämna bidrag till kulturlivet. En möjlighet skulleöppnas till avdrag upp till ett visst belopp för bidrag tillkulturell verksamhet som uppfyllde vissa kriterier.Avdragsrätten motiveras av att dessa bidrag avlastarbehovet av samhälleligt kulturstöd. En gräns föravdragsmöjligheten skulle kunna sättas vid /år ochskattebetalare. Skattebortfallet kompenseras av minskadebehov av bidrag från stat och kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om avdragsgilltkulturstöd.
mot · GH02Sk317 · 1994-01-25 00:00:00 — Skogsnäringen har en mycket stor betydelse för vårtland, dels genom de arbetstillfällen som finns i skogsbruketoch i olika industrier, dels genom de stora exportinkomstersom inbringas genom skogen.För att kunna bedriva ett rationellt och lönsamtskogsbruk samt en god skogsvård är det angeläget attförbättra tillgängligheten i skogen. Härvidlag utgörskogsbilvägarna ett viktigt incitament för att öka dennatillgänglighet.Vid byggande av skogsbilvägar kan skogsägaren enligtgällande bestämmelser göra planenliga avskrivningar föranläggningskostnaden . Detta kaninnebära vissa svårigheter för skogsägaren att klarafinansieringen för dessa vägbyggen.Skogskonjunkturerna är nu på klart uppåtgående ochindustrin har en ökad efterfrågan på skogsråvara. För attstimulera och öka möjligheterna till ökad avverkning bordeman komplettera avskrivningsmöjligheterna till attmöjliggöra även direktavskrivning vid byggande avskogsbilvägar. Därvidlag får skogsägaren bättre möjligheteratt finansiera dylika projekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ändra gällandeskattelagstiftning så att direktavskrivning vid byggande avskogsbilvägar möjliggörs.
mot · GH02Sk318 · 1994-01-25 00:00:00 — infördes lagen om fartygsfond. För en yrkesfiskareinnebar denna lag att intäkten vid försäljning av en fiskebåtskattefritt kunde fonderas eller tillsny båt anskaffades. Denna möjlighet, som fungerade väloch var till stor båtnad för fiskenäringen, avskaffadesemellertid 1990 i samband med skattereformen.Vi vill nu föreslå, att frågan om återinförande av dennaform av uppskjuten beskattning av realisationsvinstutredes. Det är inte rimligt att ett fiskeföretag som säljer sittfartyg och som har för avsikt att fortsätta sitt yrkesfiske skabeskattas för reavinst om försäljningsintäkten är avsedd attåterinvesteras i företaget.Ett tidsbegränsat uppskov från beskattning på t.ex. ettår skulle ge yrkesfiskaren eller fiskeföretaget tillräckligtrådrum för inköp av ny båt.En parallell med en sådan uppskjuten beskattning kangöras vad gäller försäljning av fastighet och/ellerbostadsrätt. Vid sådan reavinst gäller att densamma kanuppskjutas för beskattning med upp till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att frågan omåterinförande av s.k. fartygsfond utreds.
mot · GH02Sk319 · 1994-01-25 00:00:00 — ikraftträdande och detsvenska närmandet till EU inför ett framtida medlemskaphar inneburit stora förändringar för det svenska yrkesfisket.Konkurrensen har blivit betydligt hårdare, vilket i sin turmedfört att fiskeföretag tvingats till avveckling ellerkonkurs. Det absolut främsta skälet till detta är att deekonomiska villkoren för svenskt yrkesfiske är betydligtsämre än de är för de omgivande nationernas yrkesfiskare.I direktiven till den utredning om svenskt fiske som nyssavslutats (SOU 1993:103) betonades, att utredningensärskilt skulle studera fiskets konkurrenssituation jämförtmed konkurrentländerna.Studien visar att såväl danska som norska yrkesfiskarehar betydligt fördelaktigare skatteavdrag än de svenska.Omräknat till svenska kronor medges rätt för fiskare fråndessa länder att göra avdrag med ungefär 200 -- perhavsfiskedag. Detta skall jämföras med svenskayrkesfiskares avdrag, som enligt RSV:s rekommendationermedges med /dag.En enig utredning noterar att heldagstraktamentet förlöntagare enligt kommunalskattelagen är /dag ochförordar att schablonavdraget för yrkesfiskare ökas tilldenna nivå. Vi anser att regeringen skyndsamt bör taställning till utredningens förslag. Med hänvisning till det anförds hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om schablonavdrag för yrkesfiskare.
mot · GH02Sk32 · 1994-01-24 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:99 Ny mervärdesskattelag Avdragsrätt för ingående moms vid vissnäringsverksamhetNormalt äger näringsidkare rätt att göra avdrag föringående moms på de produktionsmedel/insatsmedel somanses skapa varans eller tjänstens mervärde. för gällande momslagstiftning är det tillåtet fören begravningsentreprenör att endast göra avdrag föringående moms vad avser ombyggnadskostnaderna för atten personbil skall göras ändamålsenlig för transporter ibegravningsentreprenörverksamhet. Rätt föreligger alltsåinte att göra momsavdrag för värdet av hela bilensingående moms. Detta måste anses vara ett orimligtförhållande då bilen på grund av sin karaktär inte kananvändas för annat ändamål än för transporter ibegravningsverksamheten.I den nu föreslagna revideringen till ny momslag föreslåsinte någon förändring i detta avseende, vilket enligt minmening är en brist som bör åtgärdas. Mot denna bakgrundär det angeläget att regeringen återkommer till riksdagenmed ett förslag om hur detta förhållande ska kunna åtgärdasutan att detta medför ökad belastning för statens ansträngdafinanser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till nya reglerbeträffande begravningsentreprenörers rätt att göra avdragför ingående moms.
mot · GH02Sk320 · 1994-01-25 00:00:00 — Genom att vid ett fastighetsköp (jordbruksfastighet)utnyttja ett värdeminskningsavdrag för skog, skogsavdrag,kan en köpare göra ett större skogsuttag för att på det sättetunderlätta finansieringen av det aktuella köpet.Vid s.k. rationaliseringsköp, dvs. när en ägare avjordbruksfastighet lägger annan fastighet till en redanbefintlig, kan det utrymme för värdeminskning som medgesenligt skattelagen utnyttjas . När en''nyköpare'', eller annan köpare som ej kan åberopafastighetsrationalisering, gör ett fastighetsköp kan denneutnyttja motsvarande avdrag med endast 50 procent.Lagen, som tillkom för att underlätta justrationaliseringsköp, är ett medel att verka för denstrukturrationalisering som det för lagensinförande rådde stor politisk enighet om.I dag har vi en helt annan situation på svenskt lantbruk.Angelägenheten att stimulera fram bildandet av stora jord-och skogsfastigheter har minskat. Vårt försörjningsläge ärsådant att vi med råge klarar av vår egen försörjning.Strukturrationaliseringen har dock inte endast medförtatt fastigheterna vuxit och blivit mera bärkraftiga, den harockså påverkat landskapsbilden. Sammanläggning avmindre enheter till ofta en stor rationell har medfört attfärre är aktiva i jordbruksdriften. På skogssidan har denökade mekaniseringen inneburit att maskiner har ersattbehovet av den insatsen på allt fler områden.Denna utveckling har varit nödvändig för att svenskajord- och skogsbrukare skall kunna konkurrera med andraländers. En av avigsidorna är dock att landsbygden avfolkasoch kvar finns i många bygder endast de som är direktverksamma inom de areella näringarna. vet vi attmånga önskar sig en möjlighet att bo och verka i glesbygd,men de saknar ofta ekonomiska resurser att köpa och drivaett jord- och skogsbruk. När intressanta fastigheter bjudsut, kommer ofta dessa intressenter till korta genom att densom är s.k. rationaliseringsköpare tidigare ''gynnades'' avjordförvärvslagen, nu genom ett förmånligare skogsavdrag.Genom att ge en ''nyköpare'' samma möjlighet tillskogsavdrag uppstår konkurrensneutralitet mellan de olikaköparkategorierna. underlättas för dem som villetablera sig som ägare till jord- och skogsbruksfastighet attbli en dubbelt positiv glesbygdsresurs. De kan då flytta uttill eller ges möjlighet att bo kvar i glesbygd, och motverkardärmed den negativa befolkningstrend som storalandsbygdsområden dras med.Jag föreslår därför att skogsavdraget vidfastighetsförvärv, som ej klassas som rationaliseringsköp,ges samma avdragsrätt som dessa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsavdrag.
mot · GH02Sk322 · 1994-01-25 00:00:00 — De s k skogskontona fyller en viktig funktion. De ger denenskilde skogsägaren en rimlig möjlighet att fördelaoregelbundna intäkter från skogsbruket över åren. Inteminst med tanke på den normalt långa omloppstiden isvenskt skogsbruk är det angeläget att större intäkter underenskilda år kan fördelas så att skogsägarens inkomster blirrelativt jämna och ger möjlighet till en uthållig ochlångsiktig verksamhet och näringsutövning.Under de senaste åren har dock antalet skogsskadorökat oroväckande. Detta har skett inte minst i landets södradelar där det annars finns goda förutsättningar för ettrationellt och långsiktigt skogsbruk. Orsakerna till dessaskogsskador är ofta svåra att härleda till någon specifikhändelse eller orsak. Orsakerna anses ofta vara komplexaoch troligtvis är det således flera faktorer som samverkar.Till dessa faktorer kan vi bl.a. hänföra surt nedfall, andramiljöfarliga föroreningar liksom långvarig torka och mildavintrar.Ett stort problem som följer dessa skador är att en ökadförtida slutavverkning, nödavverkning, i många fall måsteske. Detta betyder att skogsbestånden måste slutavverkasinnan de enligt normala principer för skogsskötsel bordeavverkas samt att intäkterna av dessa avverkningar kommervid ej avsedd tidpunkt. Med användande av traditionelltskogskonto kan visserligen även dessa intäkter i viss månfördelas över tiden. Men med tanke på att avverkningenoch intäktstillfället ej skett vid den avsedda tidpunkten kandet vara lämpligt att intäkterna från dessa förtidaavverkningar, nödavverkningar, ges andra villkor än de somnu finns vad avser skogskonton.Det är också viktigt och rimligt att obeskattade resurserfinns tillgängliga för att, när tillräckliga kunskaper finns,vidtaga de åtgärder som behövs för att minska framtidaskogsskador. Det är ett nationellt intresse attskogstillväxten kan bibehållas på en hög nivå.Enligt vår uppfattning vore det rimligt att en speciell typav skogskonton, skogsskadekonton, inrättades. Detta då isyfte att underlätta och möjliggöra en bättre ekonomiskplanering för såväl den drabbade skogsägaren som förskogens långsiktiga produktionsförmåga. Dessaskogsskadekonton bör då endast avse att hantera deintäkter som just kommer från de förtida avverkningarna,nödavverkningarna.Det vore lämpligt att ha nuvarande regler förskogskonton som utgångspunkt för dessaskogsskadekonton. Enligt nu gällande regler förskogskonton kan pengarna vara innestående under högst 10år. För skogsskadekonton bör vara längre,förslagsvis . Likaså bör justering ske vad gäller högstatillåtna insättning beräknad i procent på likviden för den härsålda skogen eller försålda skogsprodukterna. Nuvarandeprocentsatser bör därför vara högre jämfört med dem somnu gäller för skogskonton. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsskadekonton.
mot · GH02Sk324 · 1994-01-25 00:00:00 — Värdepappersförlust i samband med konkurs Realisationsprincipen gäller vid beskattning när eninkomst realiseras genom avyttring. Med avyttring menasförsäljning, byte eller därmed jämförlig överlåtelse avegendom. En kompletterande bestämmelse tillhuvudregeln anser att med avyttring jämställs densituationen att aktier eller andra finansiella instrumentförlorar sitt värde genom att det bolag som givit utinstrumentet upplöses genom konkurs eller likvidation.Uppstår en förlust på grund av konkurs kan avdragsrättför förlusten medges när förlusten är slutgiltig. Förlustenanses slutgiltig först när aktiebolaget upplösts genomkonkurs eller likvidation.Den ekonomiska kris som för närvarandebefinner sig i har lett till en avsevärd ökning avkonkurserna.Många friska företag drabbas hårt av dessa konkursergenom att de är ägare till aktier eller andra värdepapper ikonkursföretag. Problemet är att handläggningstiderna avkonkurser oftast rör sig . Det finns t.o.m.exempel där handläggningstiderna uppgått till ,eftersom konkursen skall vara avslutad innan denuppstådda förlusten kan dras av.När det gäller själva bokföringen så måste ennäringsidkare för att följa god redovisningssed i sinaräkenskaper skriva ned en anläggningstillgång för inträffadvärdenedgång med ett engångsbelopp.Nedskrivningen kan ske före men måste senast ske isamband med konkursutbrottet.Ett sätt att komma till rätta med de problem som förnärvarande råder är att låta beskattningen bygga påbokföringen. Det skulle innebära att avdragsrätt skullegodtas för orealiserade förluster på finansiella instrumentdär förlusten uppkommit i anledning av konkurs och därförlusten redan avskrivits i räkenskaperna.Tidpunkten för avdragsrättens inträde skulle dåsammanfalla med konkursutbrottet.Denna typ av behandling skulle enbart gälla sådanavärdepapper som skattemässigt utgör anläggningstillgångar.Det ovan skisserade förslaget skulle på ett bättre sätt änidag lösa problemet med den långa fördröjningen av detskattemässiga avdraget för värdenedgång på aktier m.m. isamband med konkurs.Vid förra behandling av en motion från migavstyrkte skatteutskottet (1992/93:SkU21) motionen medhänvisning till beredning av frågan inomfinansdepartementet. Då ingen ändring ännu har kommittill stånd anser jag att utskottet bör ta upp frågan tillbehandling igen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för denskattemässiga behandlingen av förlust på värdepapper isamband med konkurs.
mot · GH02Sk327 · 1994-01-25 00:00:00 — Skattefriheten vid bär- och svampplockning lagfästes principen om att intäkter avförsäljning av vilt växande bär och svamp inte blirskattepliktiga om de understiger . Denya skattebestämmelserna gav hela näringen en stimulans.I samband med den stora skattereformen som trädde ikraft fastslogs än en gång skattefrihetsprincipen förbär- och svampplockning upp till 5 000 kr.Prisutvecklingen sedan beloppsnivån 5 000 krfastställdes första gången motiverar att gränsen förskattefrihet höjs från till per år.De totala samhällsekonomiska effekterna av dettaförslag skulle vara positiva. Inte minst i dagens läge med enmycket hög arbetslöshet -- inte minst i skogslänen -- skulledetta kunna innebära ökade möjligheter till extrainkomsteroch meningsfull sysselsättning. Till förslagets positivaeffekter hör också att en hälsosam och värdefull råvaranyttiggörs för folkhushållet samt att en ökad vistelse i skogoch mark är ett bidrag till en förbättrad folkhälsa.Det näst intill försumbara skattebortfall förslaget kanleda till kompenseras mer än väl av de arbetsgivaravgifteroch inkomstskatter som tillkommer vid den ökandesysselsättningsgraden i tillvaratagande- och förädlingsledet.Dessutom tillkommer momsintäkter i konsumtionsledet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till höjning avbeloppet för skattefri inkomst från bär- ochsvampplockning, som inte sker yrkesmässigt, från 5 000 krtill .
mot · GH02Sk328 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är bland de små företagen som sysselsättningen iförsta hand förväntas öka för att arbetslösheten skallkomma ner på en acceptabel nivå. Så måste också ske föratt medborgarnas välfärd skall kunna behållas.Den förändring av företagsbeskattningen som riksdageni slutet av 1993 fattat beslut om är mycket positiv, såväl förmindre aktiebolag som för egenföretagare. Reglerna äremellertid i stor utsträckning både påverkade av detstatsfinansiella läget och resultatet av en kompromiss.Någon form av stimulans särskilt avsedd för de mindreföretagen som kompensation för ökad risk medverksamheten och bristen på anställningsskydd förföretagaren själv bör därför införas. Så länge soliditeten imindre företag alltjämt är lägre än i större, bör övervägasatt göra en sådan reserveringsmöjlighet ackumuleringsbar,d.v.s. att den inte behöver lösas upp varje år.Den lönebaserade reserveringsmöjlighet somdiskuterats i samband med den senaste skatteomläggningenoch som innebär att av lönesumman skall fåreserveras i företaget bör därför utredas. Maximalt skullereserveringen kunna få uppgå till 40 basbelopp, f.n. cirka1,eller uppsägningslönen för knappt 10anställda. Därmed bidrar reserven både till att ökasoliditeten och till att främja sysselsättningen. Starkareföretag med en viss ekonomisk buffert är också merbenägna att anställa fler personer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lönebaseradreserveringsmöjlighet för mindre företag.
mot · GH02Sk33 · 1994-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:105 Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för /94 har med anledning av beslutet omPostverkets bolagisering givit regeringen till känna attregeringen bör återkomma till med ett förslag omlägre mervärdesskatt på brevbefordran. Enligt riksdagensmening bör mervärdesskatten för sådana tjänster utgå med12 procent.I samband med ärendets behandling i trafikutskottet hardistributionen av periodiska medlemsblad avseende vissaorganisationer aktualiserats. Enligt gällandemervärdesskattelag är framställning av en sådanpublikation undantagen från skatteplikt. Skattefrihetenomfattar även s.k. kringtjänster som framställarentillhandahåller i samband härmed. Hit räknas sådanatjänster som framställaren tillhandhåller utgivaren somt.ex. falsning, skärning, häftning, kuvertering, sorteringsamt transport till posten.Med anledning härav har utskottet i sitt betänkandeuttalat att skattefriheten även bör inrymma postbefordranunder förutsättning att framställaren ikläder sigskyldigheten att även svara för distributionen tillorganisationens medlemmar.Regeringen har i propositionen inte kommenteratutskottets ställningstagande i detta hänseende. Det kantolkas på så sätt att regeringen instämmer i utskottetsuppfattning.Enligt min mening torde det inte råda något tvivel omatt denna tolkning är korrekt. Det har emellertid ianslutning till riksdagsbeslutet framkommit en vissosäkerhet på marknaden. har i någotsammanhang uttalat att till skattefria kringtjänster hosframställaren kan inte inrymmas postbefordran.Jag finner det därför angeläget att i sambandmed behandlingen av ifrågavarande proposition undanröjereventuella oklarheter avseende aktuella medlemsblad. mån det fordras ändring i gällandemervärdesskattelagstiftning får det ankomma på utskottetatt utforma densamma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att det skattefria undantaget avkringtjänster avseende vissa publikationer även innefattarpostbefordran i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GH02Sk330 · 1994-01-25 00:00:00 — Svensk ekonomi behöver fler industrialister och färreklippare. Det är angeläget att utreda om skattesystem ochincitamentsstruktur kan förändras till industrialisternasförmån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om incitamentsstruktur för svensktnäringsliv.