mot · GH02L320 · 1994-01-25 00:00:00 — Antalet konkurser har ökat lavinartat i undersenare år. Totalt gick drygt 21 000 företag i konkurs under1992. Det motsvarar 85 företag per arbetsdag. Jämfört med1991 ökade antalet konkurser med 22 %.Totala antalet konkurser var högre än1982 och högre än medelantalet konkurser 1982--1991. Antalet anställda årspersoner som berördes av nyakonkurser uppgick till drygt 80 000, en ökning med25 % jämfört med . Antalet berörda anställda är dethögsta . Var 28:e privatanställd iSverige berördes av konkurs under 1992.Leverantörsskulderna vid konkurser uppgick till hela 25miljarder kronor detta år.Den starkt ökande konkursfrekvensen beror självfallettill stor del på den vikande sysselsättningen. Men i alltförhög grad har konkursen kommit att användas som ett medelatt komma undan ekonomiska förpliktelser. Det är ocksåklarlagt att antalet avarter på konkursområdet ökatkraftigt.Sålunda utnyttjar allt fler företag konkurslagen för attstärka sin konkurrenskraft. Det förekommer till och medfall där revisorer och banker uppmanat ägarna att försättasina företag i konkurs för att därmed lyfta av sina skulder.Enligt uppgift från bl.a. rör det sig nuockså om ett större antal stora, seriösa företag som börjatacceptera konkursen som ett sätt att åstadkommaskuldsanering.Taxi och restauranger är två branscher där konkurs blivitett nästan normalt inslag i affärsverksamheten. Närskulderna är borta återuppstår företagen med sammaverksamhet som . Förlorare blir staten och därmedskattebetalarna och många leverantörer.Särskilt upprörande är det ökade inslaget av''bekvämlighetskonkurser'', dvs. där ägarna gör en planeradkonkurs och sedan köper tillbaka bolaget, som då är mindreskuldsatt än före konkursen. De som drabbas hårdast avsådana konkurser är underleverantörerna eftersom derasfordringar inte är prioriterade. kan intekonkurrera på lika villkor med de företag som sätterkonkurser i system.Ett instrument för att stoppa eller åtminstone kraftigtbegränsa förekomsten av s.k. bekvämlighetskonkurser ochandra typer av uppenbart konkursmissbruk vore att införanäringsförbud i form av en s.k. konkurskarantän vilketinnebär att företag t.ex. inte får bedrivanäringsverksamhet. Ett annat sätt att komma till rätta medmissbruket är att i lag förbjuda överlåtelse av affärsrörelsentill dem som driver bolaget i konkurs.Ett annat instrument för att stoppa oseriösa företag var§ 38 i MBL. De fackliga organisationerna hade härigenomen möjlighet att ingripa mot oseriösa entreprenader. Dettahar i många branscher varit ett mycket effektivt sätt attsanera konkursmissbruket. Den borgerligariksdagsmajoriteten har genom att avskaffa denna paragrafutan att ersätta den med någonting annat försvåratmöjligheterna att begränsa konkursmissbruket.Ytterligare ett missförhållande på konkursområdet sombör föranleda resoluta och snabba åtgärder frånstatsmakternas sida är det kryphål i lagen som innebär attutlandssvenskar som gör konkurs i kan behålla allsin egendom i utlandet.Det är med nuvarande lagstiftning möjligt att gömmastora pengar utomlands och genom ''särkonkurser'' undvikaatt tillgångar i andra länder omfattas av en konkurs iSverige. Något sådant är helt omöjligt i t.ex.Storbritannien. Genom denna lucka i lagen harmiljardbelopp undandragits den svenska statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag ominförande av s.k. konkurskarantän,2. att hos regeringen begär lagförslaginnebärande att svenska konkurser också skall inbegripaannan än i befintlig egendom.