mot · GH02T223 · 1994-01-25 00:00:00 — InledningVårt sätt att transportera oss och våra varor utgör ett avde mest påtagliga exemplen på hur vi tär på naturenskapital. Dels förbrukar vi fossila bränslen som dettagit årtusenden för naturen att bilda. Dels släpper vi utavgasmängder som vida överstiger vad naturen förmår attåterföra i kretslopp. Nationellt utgör trafiken den störstaenskilda utsläppskällan för både kväveoxider, kolväten ochkoldioxid. Även globalt är trafikens bidrag till luft- ochmiljöproblem stora. Resultatet av koldioxidutsläppen kanbli svåra globala klimatförändringar med torka, skyfall ochöversvämningar.Men förvaltaransvaret, som innebär att miljö- ochnaturresurser inte får exploateras i egoistiskt syfte av någrafå lyckligt lottade generationer i rika länder, förpliktigar.Resursanvänding och energiutnyttjande måste planeras ochgenomföras på ett sådant sätt att jordens begränsaderesurser förvaltas istället för att förbrukas, somden pågående nedbrytningen av miljön stoppas.Trafiken måste miljöanpassasTrafiken måste inpassas i vad naturen långsiktigt tål. Såär inte fallet . Utsläppen av försurnade ämnen, främstkväveoxider och svaveldioxid måste minskas radikalt.Riksdagens mål för bör skärpas , så attutsläpp över naturens toleransgränser inte accepteras.Hoten mot liv och hälsa måste undanröjasAvgaser och andra utsläpp från bilar, flygplan och fartygkan leda till cancer, allergier och andra sjukdomar. Dettaär inte acceptabelt. Riskerna är särskilt stora i stadsmiljön,eftersom halterna i luften är störst där.Sätt rätt pris på trafikenTrafiken bär inte sina fulla samhällsekonomiskakostnader, inklusive olyckor, buller och miljöförstöring.Detta leder till en överkonsumtion av transporter i relationtill andra varor och tjänster.Trafiken bör bära sina fulla kostnader. Detta bör skesom en skatteväxling, där skatten på transporterna höjs ochkompenseras av sänkt skatt på arbete.Trafikens stora nyttoeffekter får inte äventyrasMänniskan har velat resa. Resande leder tillmänskliga kontakter, kulturellt utbyte och ökad förståelsemellan människor och folk. Resandet stärker band medfamilj och vänner i en snabbt föränderlig värld. Det ärdärför viktigt att möjligheterna för alla människor att resainte äventyras. Fritidsresandet för sociala kontakter,turism, shopping, nöjen, idrott och föreningsliv är den delav resandet som ökar mest.Transporterna har också mycket viktiga ekonomiskaeffekter, främst genom att möjliggöra storskalig produktionav varor och arbetsdelning mellan länder och regioner. Manskall heller inte bortse från att den storskaliga produktionenofta är mer energieffektiv än den småskaligaproduktion den ersatte. Andra faktorer, såsom behov avöverblick och kontakt mellan producent och konsument,skall dock också vägas in i totalbilden.Ett antal trender som har börjat utveckla sig på senaretid påverkar transportbehovet:Integrationen av Europatill en gemensam marknad genom avveckling av alla formerav handelshinder. Denna beräknas leda till enkoncentration av produktionen inom många industrier ochleda till väsentligt lägre priser på många varor.Kvalitetsförbättring och ökande livslängder hosprodukterna, vilket minskar behovet av transporter påsikt.Återvinning i industriell skala innebär att vi kommeratt kunna sluta många kretslopp utan att ge avkall påfördelarna med storskalig produktion. Detta krävertransporter även i återvinningsledet, medan deråvarutransporter som undviks ofta är medenergieffektivare sjöfart eller järnväg.Flexiblaproduktionssystem innebär att den nödvändigastorskaligheten i produktionen minskar med tekniskutveckling varvid transportbehovet minskar.En rationell produktion är alltså nödvändig för enhållbar utveckling. Den kräver en stor mängd transporter,men det finns drivkrafter som bromsar en fortsattexponentiell ökning över . Integrationen i Europakan dock komma att öka transportbehovet, delviskompenserat av effektivare transporter.En annan stark drivkraft i den ekonomiska utvecklingenär ökningen av arbetsmarknadernas storlek. Därigenomökar behovet av arbetsresor. I och med att produktioneneffektiviseras sker en kraftig specialisering. Detta, ikombination med ett skattesystem som innebär att två ivarje hushåll måste arbeta, kräver att varje geografiskarbetsmarknad är ganska stor. Det är därför sannolikt attde genomsnittliga arbetsresornas längd kan komma att öka.Om man gör den tillgängliga geografiska arbetsmarknadenstörre, genom att bygga motorvägar eller snabbatågförbindelser, kommer många att dra nytta av detta ocharbeta på större avstånd från hemmet. Detta oavsett omman försöker planera samhället så att arbetsplatser finnsnära bostadsområdena. Lönen och arbetets innehåll ochegenvärde är för de allra flesta mycket viktigare änarbetsresans längd.Verklig eller potentiell konkurrens är en av de främstadrivkrafterna för ekonomisk utveckling. Ju fler leverantörersom kan konkurrera om varje enskild order, desto starkareblir kravet på företagen att finna kostnadseffektivalösningar. Därmed ökar också behovet av goda transporter.De åtgärder som vidtas för att minska trafikensmiljöproblem bör utformas så att transporternas positivaeffekter inte äventyras.Samhällsplanering för minskat bilberoendeFörändringar i samhällets struktur kan ha en storbestående effekt på transportbehovet. Som styrmedelfungerar det bara på mycket lång sikt, i takt med attbyggnaderna behöver bytas ut. 50--är inga orimligatidsperspektiv för att ändra en befintlig struktur. Det ärdärför viktigt att inte göra misstag i det som byggs.1988 års trafikbeslut talade om att samhällsplaneringenskulle styras så att nytillkommande bebyggelse lokaliserastill områden med goda förutsättningar för en effektivförsörjning med kollektivtrafik och så att de ger ett litetbiltrafikarbete. har alltför lite hänt i den riktningen.De ambitioner som funnits har dessutom ofta lett tillfelaktiga beslut. Genom att förlägga storaarbetsplatskoncentrationer nära bostadsområden och viceversa, har man hoppats att människor skulle välja att arbetanära bostaden. Kunskapssamhällets specialiseradearbetskraft där två per hushåll arbetar leder till storaarbetsmarknader. Många väljer därför ändå att pendla.Boende kräver större ytor än både arbete och handel,vilket innebär att både arbetsplatser och affärscentra börkoncentreras till stråk och knutpunkter för högfrekventkollektivtrafik, om samhällsplaneringen skall fungera ienlighet med det trafikpolitiska målet. Samspelet mellansamhällsbyggnad och trafik är ännu otillräckligt klarlagt.Inom detta område behövs fördjupad forskning.Öka resandet på järnvägNu genomförs en snabb upprustning av järnvägar iSverige. Bannätet rustas upp för att medge moderntågtrafik mellan flertalet av landets stora och medelstoraorter. Detta är dock bara det första steget. erfordraskraftfulla åtgärder för att öka järnvägens marknadsandelarav person- och godstrafik. Att bygga ut och rusta upp spårenär en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning.Det är många faktorer som leder till att människor väljertåget, t.ex. låga priser, täta turer, hög hastighet, brabussanslutningar, billig hyrbil och taxi, billig och tillgängligparkering. Regeringen bör utarbeta en plan för hurjärnvägens andel av det medellånga och långa resandet skallkunna fördubblas under en tioårsperiod.Öka godstransporterna på järnvägFör att öka järnvägens marknadsandelar måste framförallt de kombinerade transporterna öka ytterligare.Avgörande för att detta skall kunna ske är att kostnadernaför omlastning mellan tåg och lastbil kan sänkas betydligt.De tekniska lösningar som utarbetats för kombitrafik iEuropa är i många stycken allt för storskalig och dyrbar förett stort och glest befolkat land som . Småskalig ochbillig omlastningsteknik bör därför utvecklas.Öka godstransporterna till sjössSjötransporterna är energimässigt mycket effektiva därgodsflödena är tillräckligt stora. För att görasjötransporterna attraktivare för sådant gods som idagtransporteras på landsväg, krävs att hanteringskostnadernai hamnarna kan minskas. Ett steg i den riktningen är densamordning av hamnverksamheterna i som nugenomförs, där sju hamnar slås ihop till en gemensam enhetmed bättre utnyttjande av personal och utrustning.Motsvarande möjligheter finns i och i mångaregioner längs vår kust. Dessa möjligheter bör tas tillvara,i första hand genom ett samarbete mellan berördakommuner.Sjöfarten står dock för en dominerande andel avtrafikens utsläpp av svaveldioxid och en stor och ökandeandel av kväveoxiderna. Det finns tekniska möjligheter attminska dessa utsläpp. Åtgärderna är ocksåkostnadseffektiva jämfört med de åtgärder som genomförsi vägtrafiken. Det är därför av stor vikt att åtgärdernagenomförs i största möjliga omfattning, trots den tröghetsom finns i de internationella fora som reglerar sjöfartensutsläpp.Sverige bör vara ett föregångsland när det gällermiljövänliga fartyg, främst genom att krav på låga utsläppav svavel- och kväveoxider genomförs för färjetrafiken.Förnyelsebara bränslenSverige har mycket goda förutsättningar att framställaförnyelsebara drivmedel för fordon.Biobränslekommissionen visade att den tillgängligapotentialen för biobränslen överstiger vår nuvarandebensin- och dieselkonsumtion. Detta även vid ett väsentligtuttag av biobränslen för att ersätta elproduktion medkärnkraft.NUTEK och KFB genomför ett treårigtforskningsprogram för att utveckla tekniken förbioraffinaderi, dvs. att ur vedråvara framställamotoralkoholer (etanol eller metanol) och andra bränslenför el- och värmeproduktion.En introduktion av motoralkoholer bör ske både genominblandning av i konventionella bränslen(s.k. låginblandning) och genom att utveckla nya motorersom kan drivas med ren alkohol. Låginblandning av störstamöjliga halt som utan modifieringar i befintligamotorer ger en marknad för inhemskproduktion i stor skala. Då skapas också förutsättningarnaför en introduktion av fordon med ren alkoholdrift.Motoralkohol är befriad från drivmedelsskatt, ominblandningen är . Det innebär attlåginblandning av etanol inte är fullt ut gynnade iskattesystemet. Detta bör åtgärdas genom att biobränslenhelt skattebefrias även vid låginblandning.Minska bilberoendet i städernaÄven den helt rena bilen fastnar i köer vilket ställer iljuset att också bilåkandet som sådant måste minska istäder, till förmån för kollektiva trafikslag. Köer är ettoacceptabelt nederlag för marknadsekonomin och kostarsamhället stora summor. Beaktas ska att endast halvabefolkningen kan köra bil. Även de andra måste ha tillgångtill trafikens positiva värden. Risken är att vi skapar ettsamhälle som endast de bilburna har tillgång till.Gång- och cykelfrågorI sker av transportarbetet med cykel.Detta kan jämföras med exempelvis där cykelnbetraktas som en självklar och nödvändig nyttighet, vilketlett till att landet har ett fullständigt separerat bil- ochcykelledsnät. Där företas 20--av alla resor i städer medcykel.I de städer som särskilt satsat på cykeln, exempelvisÖrebro och , ligger andelen cykeltransporter högreän i övriga städer. Det viktigaste för att öka cyklandet ärsatsning på bra cykelstråk och god väghållning. Viktigt ärdet också att göra det enkelt att ta cykeln med på kollektivatransportmedel såsom tåg och buss. Cykelparkeringar medviss standard, gärna med övervakning och tak, vid stationeretc kan vara bra sätt att underlätta cyklandet. Då cykelnuppfyller alla krav på att vara ett bra transportmedel påreseavstånd , och dessutom förbättrarfolkhälsan för den del av befolkningen som cyklar, bör enaktiv cykelpolitik främjas.Både cyklister och fotgängare är mycket utsatta itrafiken. Detta gäller i synnerhet för tätorter. Antaletvårddagar för dessa oskyddade trafikanter är högre än förskyddade trafikanter. Barn och äldre är de som allra mesthar en begränsning av sitt rörelsemönster och som till följdav trafiken inte kan röra sig på det sätt de annars skulle haönskat. När det gäller barn är det inte heller möjligt attdirekt påverka deras beteende.Det finns åtgärder att sätta in för att öka säkerheten förgång- och cykeltrafikanter i tätorter. Detta åtgärdsarbetemåste vara en prioriterad fråga för kommunerna.Ytterligare forskning på området är angelägen.Samordna trafikslagenRiksdagen har vid ett flertal tillfällen efterlyst en bättresamordning mellan trafikslagen. Regeringen ochtrafikverken har ännu inte på ett tillfredsställande sättgenomfört en sådan samordning. Tillskapandet avDelegationen för prognosutveckling underKommunikationsdepartementet är ett positivt steg mot enökad samordning. Dock behövs mer konkreta åtgärder.Beslut om investering i trafikanläggningar sker påsamhällsekonomisk grund vad avser vägar och järnvägar.Olika typer av omlastningspunkter, dvs. hamnar,flygplatser, stationer, kombiterminaler m.m. byggs påföretagsekonomisk grund eller med andra kriteria. Detinnebär att investeringar i vägar och järnvägar i vissa fallersätter mer lönsamma investeringar i infartsparkeringar,hamnar eller andra terminaler.Skatteväxling för miljönSkatteväxling innebär att skatten på miljöfarligverksamhet höjs medan skatten på miljövänligare alternativsänks. Inom transportsektorn finns behov av att balanseraom skatten så att momsen på kollektivtrafik sänks och påsikt avskaffas. Vad gäller biobränslen bör dessaskattebefrias även vid låginblandning. Detta börkompenseras med en måttlig höjning av bensinskatten,per liter skulle erfordras. Vid en sådanbensinskattehöjning måste dock regionalpolitiska faktorervägas in. I flera och ibland stora glesbygdsregioner ärtillgången till kollektiva trafikslag ringa och bilberoendetdärför stort. En differentierad bensinskattehöjning kandärför behöva övervägas.På bör en skatteväxling ske mellantransporter och arbete, så att skatten på transporterna --främst bränslet -- successivt höjs, varvid skatten på arbetekan sänkas.Denna skatteväxling syftar till att öka sysselsättningenoch minska utsläpp och energiförbrukning, vilket ocksågynnar förädling och återvinning. Den kommandeparlamentariska utredningen om hur en skatteväxling förmiljön kan utformas, bör få i uppgift att utredaskatteväxlingsmöjligheterna på trafikens område. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärpta krav vadgäller målen för minskning av svaveldioxid-, kväveoxid- ochkoldioxidutsläpp ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad forskning omsamspelet mellan samhällsplanering och trafik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en plan för att fördubblaresandet på järnväg,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att starkt utvecklaeffektiv omlastningsteknik för kombitrafik,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska negativmiljöbelastning från färjor genom stränga miljökrav ochupprättande av bilaterala utsläppsavtal,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopad skatt på låginblandadebiobränslen,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av forskning i syfte attfrämja säkerheten för gång- och cykeltrafikanter,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda skatteväxling påtrafikens område i syfte att gynna kollektivtrafik ochmiljövänliga bränslen.