mot · GH02K40 · 1994-03-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-området Regeringen tycks anse att radio och TV i huvudsak äraffärsverksamhet och möjligen -- först i andra hand -- enfråga om kultur, opinionsbildning och demokrati. Förslagetom ny myndighetsorganisation är helt i linje med den politiksom resulterat i att sändningsrätter sålts på auktion,att den traditionella föreningsradion förstörts och attkabellagstiftningen förlorat all udd.Den medieutveckling regeringen tycks önska är den somvarit i ; dvs. ett system där marknaden ostört kanutveckla vilka avarter som helst och där alternativ saknas tilldet sensationslystna, våldsamma och spekulativa.Public-service-kanalerna och den övriga icke-kommersiella delen av medieutbudet som i detta perspektivinte representerar någonting av värde är här etthinder för marknadens utveckling, ett hinder som den nyamyndighetsorganisationen skall undanröja.Det här står naturligtvis inte i propositionen. Om detgjorde det skulle förslaget sannolikt inte passera. I ställettalas det i texten lite allmänt om rättssäkerhet, flexibilitetoch effektivitet. Vem är inte för det?Regeringen döljer sin brist på kulturpolitiska ambitionermed tekniska beskrivningar av nuvarande och kommandemyndighetsorganisation. Ingenstans anges en riktning,ingenstans ett mål som går att diskutera, ifrågasätta ellerbejaka.I propositionen saknas en värdering av den nuvarandeorganisationen med fyra olika nämnder. Ettställningstagande till myndighetsfrågan behöver enplattform att utgå ifrån, en beskrivning av hur olikafunktioner tillgodoses och resonemang om hur de bordetillgodoses -- i förhållande till de angivna målen.Då det i propositionen talas allmänt om effektivitetmåste vi fråga oss:''Effektivt'' för vem?Är det ''effektivt'' t.ex. att ansvarsförhållandena förolika sändningar i praktiken är så oklara att ansvaröverhuvudtaget inte kan utkrävas?Är det ''effektivt'' att eventuella beslut avKabelnämnden i praktiken inte får genomslag eftersomaktörerna i stort sett är okända förmyndigheten?Är det ''effektivt'' att den nya lokalradions regelsystemhelt spårat ur?Är det ''effektivt'' att vi i fått enbranschutveckling inom medieområdet som närmastpåminner om dagens anarki inom taxinäringen?Hur då, effektivt? Hur då effektivare? Propositionen geringet besked.Vänsterpartiet har en annan syn på radio och TV än vadregeringen har. För oss är det självklart att radio- och TV-politiken är en del av den nationella kulturpolitiken, samtatt villkoren för radio och TV har stor betydelseför villkoren för demokratin och det offentliga samtalet.Ett Radio- och skall enligt vår mening inrättasendast under förutsättning att de kulturpolitiska målentydligt anges i myndighetens instruktion.Radio- och skallvärna yttrandefrihet ochöppenhet,utveckla kontakterna med omvärlden,främja konstnärlig förnyelse och kvalitet inom radio- ochTV-området,bevara och levandegöra kulturarvet,främja mångfald genom ett decentraliserat ansvar,främjaett vidgat deltagande,främja barns och ungdomarsintressen och bevaka deras rättigheter.Verkets direkta ansvarsområde skall omfatta frågor omradio och TV. Indirekt skall verkets arbetsuppgifter knytaan till verksamheter som andra institutioner ansvarar försom t.ex. och Kulturrådet.Verket skall ha två huvuduppgifter. För det första skalldet vara central förvaltningsmyndighet medverkställighetsansvar inom området i enlighet med gällandeförordningar och lagstiftning. För det andra skall det somcentral myndighet följa utvecklingen inom området och geett samlat underlag för bedömningar av och beslut om denstatliga mediapolitiken.Yttrandefriheten är garanterad i grundlagen. En givenuppgift för en ny myndighet på området borde vara att följaupp hur de olika speciallagarna (närradiolagen,lokalradiolagen och kabellagen) i praktiken reglerar det friameningsutbytet och opinionsbildningen. Det är intesjälvklart, enligt vår mening, att ytterligare skautvidga sitt territorium och sin dominans inom mediasfären.Studier av koncentrationen när det gäller ägandet ochdess effekter borde anges som en uppgift för ett samordnatRadio- och TV-verk.Frekvensutrymmet är begränsat såväl i etern som ikabelnäten, och oavsett vem som har makten, sker enfördelning. Det är ingen tillfällighet att marknadens aktörereftersträvar fullständig kontroll av varje del i kedjan frånproduktion till konsumtion. Detta har ingenting medvalfrihet för de enskilda abonnenterna att göra. Snararemotverkas valfriheten av denna utveckling.Regeringens princip om ''frihet'' när det gäller kabel-TVhar visat sig ge kabeloperatörerna en i det närmasteoinskränkt makt att välja utbudet av programkanaler tillsina kunder -- till helt olika priser. Problemet är attkunderna, de vanliga hushållen, inte kan välja operatör. Dehar i praktiken att acceptera det kabelnät fastighetsägarenvalt.Konsumentverket har fått in mängder av klagomål frånarga abonnenter som tvingas betala för tjänster (läsprogramkanaler) de inte fått eller överhuvudtaget inte villha. Även tekniskt har en rad brister konstaterats. Dessaproblem berörs över huvud taget inte i propositionen.Inte heller diskuteras det förslag som presenterats avKonsumentverket om att återinföra registreringen avkabeloperatörerna för att -- allmänt sett -- förbättrasamhällets tillsyn av kabel-TV-marknaden. Enprobleminventering hade varit naturlig i dettasammanhang, när de statliga insatserna på området skalldiskuteras.Det är en god tanke att skapa en tydligaremyndighetsstruktur än den nuvarande. Men det måste skesom en lösning på faktiska problem och inte i blindo.Ett Radio- och skall enligt vår mening inrättasendast under förutsättning att dess ledning utgörs av en avregeringen utsedd styrelse med representanter från olikapartier och verksamhetsfält.Styrelsen skall ha det totala ledningsansvaret förverksamheten. Styrelsens ordförande skall varaverkets direktör. Detta för att garantera att de beslut somtas av det nya verket har medborgerlig förankring. Därmedtorde inte råda något tvivel om var och hur beslutanderättenutövas.Regeringen har i propositionen föreslagit att Radio- ochTV-verket skall vara ett s.k. enrådighetsverk och ledas aven överdirektör, som ensam skall ta ansvaret för detblivande verkets beslut. Detta är enligt vår mening heltoacceptabelt. Förslaget blir inte bättre av det märkligainsynsorgan som skisseras.De framtida besluten i en myndighet av det här slagetinnebär grannlaga avvägningar mellan olika intressen, ochtrycket på tjänstemännen utifrån kommer under allaomständigheter att vara stort. Detta talar för en kollektivoch politiskt förankrad ledning.De nuvarande nämnderna är politiskt tillsatta nämnder och någraavgörande argument varför nämndrepresentationen intelängre skulle behövas finns inte i propositionen.Med den utformning som vill ge Radio-och är det alldeles uppenbart att en styrelsebehövs för att bestämma arbetets inriktning. Även medregeringens förslag borde det emellertid vara självklart.Verket skall enligt regeringens förslag ''följautvecklingen'' inom området. Det är en formulering ingenkan invända mot så länge den inte preciseras. Men vad ärdet egentligen som avses och vad skall det få kosta? Vad ärdet fått att ta ställning till?Principen om att de nuvarande myndighetsuppgifternadelas upp på två självständiga nya myndigheter, Radio- ochTV-verket respektive , har mångafördelar. Sannolikt är det en konstruktion som bättre än dennuvarande kan svara mot framtida behov -- underförutsättning att villkoren ovan uppfylls. Granskningenkommer med det förslag regeringen lagt att kunna utövasopartiskt och självständigt.När det gäller och dess framtidaroll måste emellertid kritik riktas mot den dimensioneringregeringen tänkt sig.Tillsynen av radio- och TV-sändningarnas innehållinklusive reklamgranskningen riskerar att förlora itrovärdighet om nämndens organisation blir för liten iförhållande till ärendemängden. Enligt regeringens förslagskall en nämnd klara vad tre nämnder hanterar . Dennya nämndens storlek och resurser måste dimensionerasefter detta. Nämndens resurser kan likväl behöva omprövasredan om ett år.När det gäller sanktionerna för överträdelser av reklam-och sponsringsbestämmelserna förordar vi att de inte skallkunna överklagas. Besluten är i allmänhet av den arten attrespektive programbolag uppmanas att följa reglerna. Omså inte sker kommer i nästa omgång ett föreläggande omvite. Om ytterligare överträdelser sker och vitet skall dömasut kommer i alla fall ännu en prövning till stånd i annaninstans.Systemet med ständiga överklaganden avreklambesluten diskuteras i propositionen just som ett sättför många programbolag att kringgå lagstiftningen. för alla de ärenden som hanterasav tre nämnder krävs någon form av rationalisering och attnämndens beslut får genomslag.Reklamöverträdelser är i det här sammanhanget oftatriviala.En effektiv myndighetsorganisation för granskning avradio och TV-sändningarnas innehåll inklusive reklamenförutsätter, enligt vår uppfattning, tillgång till uppgifter omvem som ansvarar för vad. Det gäller samtliga sändningarav radio och TV till allmänheten.Vänsterpartiet förordar därför att registreringen avprogrambolag m.m. på det blivande Radio- och TV-verketskall omfatta samtliga aktörer på området och inte som nuenbart de som skall sända lokalradio, närradio eller satellit-TV.Enligt förslaget i propositionen skall Radio- och föra register över ansvariga utgivare. Detta ärpositivt, men skäl saknas för särbehandling av vissasändningsformer. Om syftet är att få till stånd en enhetligoch överskådlig organisation borde det vara naturligt attreglerna om registrering tillämpas lika för alla. Detta ärsamtidigt en förutsättning för att nämnden skall kunnafullfölja sin uppgift.Om detta villkor tillgodoses och om dimensioneringenav nämndorganisationen görs i enligt med vi anfört kan vitillstyrka propositionens förslag i övrigt vad gällerGranskningsnämnden.När det gäller tillämpningen av det europeiska TV-direktivet bör myndigheterna i sina instruktioner få helaansvaret för den uppföljning som krävs.Enligt regeringens förslag skall emellertidgranskningsnämnden endast utreda men inte vidta någraåtgärder när det gäller de utländska sändningarna till densvenska allmänheten.Enligt vår uppfattning är det väsentligt att nämndensansvar här ytterligare preciseras så att inga oklarheter råderom arbetsfördelningen mellan departementet ochmyndigheten. Om propositionstexten kommer att gälla blirGranskningsnämndens hantering av TV-direktivet närmasten hjälpinsats till departementets åtgärder. Detöverensstämmer inte med den vilja som samtidigtuppenbart finns att göra till ensjälvständig och oberoende myndighet.Samtliga våra synpunkter på Granskningsnämndenberör egentligen den lagstiftning som myndigheterna skalltillämpa. Denna lagstiftning behandlas avRadiolagsutredningen som i vår skall lämna ett förslag tillny samordnad radiolagstiftning. Denna komplikation gällerdock hela propositionen.Därför finns det god anledning att avvakta medbehandlingen av förslaget till dess att de nya lagarna ocksåfinns på bord, dvs. troligen i höst.Enligt regeringens förslag skall de nya myndigheterna istort sett finansieras genom att de gamla myndigheternaläggs ner. Detta sätt att räkna förefaller realistiskt.När det gäller Radio- och har vi däremotsynpunkter på varifrån pengarna skall tas. Radio- och bör enligt vår mening finansieras genomregistreringsavgifter. En registreringsavgift förnätinnehavarna, förslagsvis och anslutenbostad, skulle räcka.Den skulle ge ca och mer änväl täcka in kostnaderna för både myndigheten, desskonsulter och utredningsverksamhet. Med ytterligareavgifter för registrering på inkomstsidan skulle visst stöd tillden lokala programverksamheten kunna återinföras ienlighet med de övergripande målsättningar vi förordat idet föregående.Regeringen har föreslagit att pengar tillGranskningsnämnden även fortsättningsvis skall belastarundradiokontot, dvs. Vi kaninte förstå varför inte även övriga aktörer skall bidra tillfinansieringen av de nya myndigheterna. Regeringen böråterkomma med förslag i denna del som gör att alla aktörerfår delta i täckningen av kostnader.Slutligen vill vi anföra att den nya nämndens namn,, som den kommer att kallas, delslåter något negativt och dels skulle vara litet förintetsägande. Därför föreslår vi att den nya nämnden gesnamnet . Med hänvisning till det anförda hemställer vi1. att beslutar att Radio- och skallarbeta efter de kulturpolitiska målsättningar som anförts imotionen,2. att beslutar att Radio- och skallledas av en av regeringen tillsatt styrelse som speglar olikapolitiska och samhälleliga intressen,3. att beslutar att Radio- och skallfinansieras genom registreringsavgifter i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att beslutar att Radio- och skallkunna fördela stöd till lokal programverksamhet samt svaraför forskning och utredningar inom området i enlighet medvad som anförts i motionen,5. att beslutar att registreringen av alla somsänder radio och TV till den svenska allmänheten ifortsättningen skall göras lika för alla,6. att beslutar att beslutangående överträdelser av olika reklam- ochsponsringsbestämmelser skall gälla och att deinte skall kunna överklagas,7. att beslutar att Radio- och för radio och TV ges detfullständiga ansvaret för tillämpningen av det europeiskaTV-direktivet,8. att beslutar att den nämnd som iregeringsförslaget benämns ges namnet .