mot · GH02A701 · 1994-01-25 00:00:00 — Flexibel och förkortad arbetstid Ambitionen måste vara att upprätthålla en så högsysselsättning för alla arbetsföra medborgare i sommöjligt. Denna politiska ambition är hotad i såväl Sverigesom övriga västeuropeiska länder på grund av bl.a. följandeutvecklingstrender: att den snabba teknikutvecklingen ochökad konkurrens leder till personalrationaliseringar inomindustrin, och därmed till färre arbetstillfällen, att ökadimport av arbetsintensiva produkter från länder med billigarbetskraft leder till att allt fler arbetstillfällen flyttasutomlands, att kravet på en minskad offentlig sektor för attfå balans i svensk ekonomi också leder till färrearbetstillfällen.Denna utveckling pågår och kommer att fortsättalångsiktigt oavsett vilken regering och vilken konjunktur vihar eller om vi blir medlemmar i eller ej. Detta bör viinse och ta till oss för att kunna finna nya konstruktivalösningar som är gynnsamma för en positiv arbetsmarknad.Vägen till full sysselsättning måste få varaokonventionell och möjligheter ges att pröva nya lösningarunder förutsättning att de är till nytta för nationen och denenskilde.I ett internationellt perspektiv kan vi konstatera att inomEU:s medlemsländer prövar både och Frankrikenya arbetstidsmodeller i syfte att sysselsätta så mångamedborgare som möjligt. Där har tagits initiativ såväl tillförkortad veckoarbetstid som till pensioneringar för attbereda ungdomar och andra fler arbetstillfällen.En positiv arbetsmarknad bör kännetecknas av dynamikoch flexibilitet såväl för den enskilde arbetstagaren som förarbetsgivaren. I har frågan om normalarbetstidenslängd (/vecka) och andra avtalsvillkor inomarbetslivet reglerats mellan arbetsmarknadens parter. Pågrund av att parterna har olika uppfattning om huruvida enförkortad normalarbetstid är lämpligt och skulle leda till flerarbetstillfällen och om lönen måste sänkas vid en mindreförändring, har frågan inte fått en allsidig belysning genomutredning.Helt klart kan konstateras att den högaarbetslösheten kostar stora skattemedel och belastar såvälstatens budget som dess upplåningsbehov. Det ärriksdagens plikt att medverka till en hög sysselsättningsgradvad avser antalet medborgare för att öka allas delaktighet isamhällets utveckling. Ansvaret för en rättvis fördelning avarbetstillfällena kommer även i en internationaliserad världatt åvila den nationella staten. Det bör därför falla påregeringens ansvar att, såsom neutral i förhållande tillarbetsmarknadens parter, låta utreda de national-, privat-och företagsekonomiska konsekvenserna av en förkortadnormalarbetstid.En mycket intressant fråga är i vilken grad den enskildesnettolön (dvs. lön efter skatt) måste reduceras vid enbegränsad arbetstidsförkortning. Vidare bör ett minskatbehov av skatter, transfereringar ochsysselsättningsskapande åtgärder beaktas.Utredningens huvudsakliga värde kan bli att skapa enstörre tilltro och trygghet på en arbetsmarknad med enmera flexibel arbetstid från tid till annan, kanske beroeendepå den rådande ekonomiska konjunkturen eller kanske heltprivata prioriteringar.Viktiga utgångspunkter för en utredning bör vara attlångsiktigt trygga den enskilde löntagarens ekonomiskastandard och att skapa ökad flexibilitet påarbetsmarknaden, där delaktigheten för alla medborgare ärett angeläget mål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten i att låta utredade national-, privat- och företagsekonomiskakonsekvenserna av en mera flexibel och förkortadnormalarbetstid.