ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02N208 · 1994-01-25 00:00:00 — Berggrunden och dess mineralreserver är viktiga ochmöjliga råvaror för en industriutveckling. har aktivt drivit och bekostatomfattande prospektering efter malm- och industrimineral.Den både tids- och kostnadskrävande verksamheten ärdock nödvändig för att stimulera och motivera enskildaföretag till egna undersökningar och ny verksamhet inomvårt län samt avgörande för att trygga existerande företagsråvarubehov. har iJämtlands län på grund av akut brist hos ett av länetsmineralföretag tvingats ta initiativ till ett med SGUgemensamt finansierat karteringsarbete, dvs ett ansvar somnormalt helt ligger inom SGU:s ram.Resultatet av denna kartbladskartering medförde attföretaget kunde återta varslen för alla sina 50 anställda. Föratt förebygga att en ny akut situation av råvarubrist uppstårär det av största vikt att kartläggssystematiskt inom de ur resurssynpunkt mest betydelsefullaberggrundsområdena.Enligt min mening bör ansvaret förberggrundskarteringens genomförande bådeplaneringsmässigt och ekonomiskt åligga myndighetenSGU. För att långsiktigt bygga upp en databas övergeologiska, geofysiska, geokemiska och kvartärgeologiskabasfakta inom krävs att länets intressentillgodoses vid SGU:s normala kartproduktion. Detta börges regeringen till känna.Kunskaperna om bergarter lämpliga förbyggnadsstensproduktion är mycket låg, både teoretisktoch beträffande geografisk utbredning och geologisktstyrande faktorer etc. Denna kunskap måste upprätthållasoch utvecklas av SGU för att inte överlevnads- ochutvecklingsmöjligheterna för att den bland annat iJämtlands län så viktiga stenindustrin skall försämras. Dettabör ges regeringen till känna.Ett annat område som blir alltmer beroende avtillförlitligt underlag vad gäller både berggrunds- ochkvartärgeologi gäller samhällsplaneringen i stort.Kommuner och län får i allt större utsträckning genom lagaroch förordningar ett ökat ansvar för kunskap om ochkontroll över grundvattenförsörjning, avfallsdeponering,radonrisker skredrisker, infiltrationsrisker etc. Även härutgör SGU med sin kunskap, sina databaser och sinamöjligheter till insamlande och bearbetning av basfakta enmycket viktig resurs.Det är alltså viktigt att den statliga myndigheten behovet av grundläggande basfakta vad gäller olikageologiska förhållanden i och att detta tar sigkonkreta uttryck vad gäller kommande produktion avkartmaterial, beskrivningar med mera. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten avberggrundskartering i .
mot · GH02N209 · 1994-01-25 00:00:00 — Trä är viktigaste tillgång. Trä är en betydandeekonomisk tillgång för landet och det är det miljövänligasteav alla byggmaterial, det ingår i det naturliga kretsloppetoch det är extremt energisnålt.Exportvärdet från den trämekaniska industrin äromfattande och enbart bytesbalanstillskottet är lika stortsom från bilindustrin.Den europeiska marknaden blir en stor och betydandemarknad även för byggmaterial och trä. Konkurrerandematerial som plast och aluminium kommer att få svårigheteratt hävda sig av energi- och miljöskäl.Svensk trämekanisk industri har således godaförutsättningar att utvecklas och att ytterligare stärka sinställning inom exportsektorn.Det förutsätter dock att inte förhåller sig passivutan tar tillvara de möjligheter som finns.Staten kan här göra betydande insatser i samverkan medden trämekaniska industrin för att exploatera denutvecklingspotential som finns.Staten skulle liksom flera andra länder gör, genomföraprogram för den trämekaniska industrin för en utvecklingoch vidareförädling av vår träråvara. bör ävenliksom och satsa mer på exportfrämjandeinsatser för sin trämekaniska industri.Sverige satsar allför otillräckligt på forskning ochutvecklingsverksamhet. Bland annat därför ersätts träonödigtvis av andra material, även där trä skulle varabättre.Även en kraftfullare satsning bör ske inomgrundforskning vid universitet och högskolor och på dentillämpade och högskolor om trä ochträanvändning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsinsatser för denträmekaniska industrin.
mot · GH02N210 · 1994-01-25 00:00:00 — Företagens möjligheter att tillägna sig FoU Med tanke på den kris som uppstått på arbetsmarknadenoch den oerhört stora uppgift som ligger på det enskildaföretagandet att ordna sysselsättning inom denkonkurrensutsatta sektorn är det viktigt att företagenstimuleras att i högre grad utnyttja forskning ochutvecklingsarbete till ökad produktion och därmedsysselsättning i . Det sker bäst genom att företagenfår möjlighet att köpa forskning och utveckling avhögskolor och universitet till rabatterat pris. Som exempelkan nämnas och där företagen köperforskning och utveckling reducering av priset.Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning om hurföretagen ska kunna stimuleras att i högre grad tillägna sigFoU i syfte att öka sysselsättningen.Detta är angeläget ur flera synpunkter:En kraftigsatsning på FoU med inriktning på nya produkter samt attfinna nya marknader är nödvändig för att skallkunna återfå sin ställning som industrination.Det går inteatt tala om vinstrika företag och bortse från brister i frågaom utveckling av nya produkter och marknader för framtidaproduktion.Nu när det på så många sätt skapatsekonomiska incitament till bättre vinster i de svenskaföretagen är det viktigt att företagarna finner det angelägetatt återinvestera vinsterna, inte i enbart nyaarbetsbesparande maskiner utan i större utsträckning i nyaprodukter och marknader och på det sättet vidareutvecklaallt lönsammare företag. Det här är viktigt med tanke på detinflationstryck som ligger i ökade vinstnivåer. Vinsterna fårinte betraktas som nya möjligheter att öka löner ochutdelningar och på det sättet skapa inflation, vilket ännu engång skulle prisa oss ur marknaden.Att företagen fårekonomiska möjligheter att köpa FoU från högskolor ochuniversitet innebär en delvis ny inriktning på dessainstitutioners arbete. Den forskning som utförs blir i störreutsträckning den som efterfrågas av företagen ochforskningsresultaten hamnar direkt i en tillverkande ochsäljande miljö som kan omvandla forskningen tillproduktion, ökad sysselsättning och förbättradhandelsbalans.En ökning av andelen beställd forskningskulle innebära att professorer och andra som sysslar medforskning skulle få större inblick i och förståelse förföretagens och produktionens verkliga behov av stöd tillutveckling och vinnandet av nya marknader.Det skulleockså betyda en avlastning av kostnader för FoU från statentill ett förutsägbart lönsammare företagande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utreda hurföretagen skall kunna stimuleras till att i högre grad tillägnasig FoU i syfte att öka sysselsättningen.
mot · GH02N211 · 1994-01-25 00:00:00 — Alla erfarenheter visar att arbetslöshet skadarmänniskor. Denna kunskap måste leda till att vi prövar ochutvecklar metoder att skapa arbete i olika former. Underalla tider har vissa grupper drabbats hårdare än andra. Desenaste åren med stor arbetslöshet har slagit ytterligare hårtmot vissa utsatta grupper.Den nykooperativa rörelsen med 18 lokalautvecklingscentra runt om i landet är ett bevis för att det gåratt bryta mönster. () har gjort enutvärdering av det statsstöd som gått tilldessa centra för gratisrådgivning i hur man startarkooperativ. RRV konstaterar att förutom att bidraget varitmycket kostnadseffektivt (per nytt jobb) harnystarterna skett bland grupper som sällan startar nyaföretag, kvinnor, glesbygdsbor, handikappade, etc.Värmlands Kooperativen är ett av dessa centra därverksamheten har fungerat . Förutom betydandeinsatser på landsbygden i samarbete medHushållningssällskapet är man nu på väg att etablera sig ide mera befolkningstäta områdena med rådgivning för startav småföretag. finns en bred verksamhet ikooperativ företagsform bland lindrigt utvecklingsstördaoch som inslag i den psykiska rehabiliteringen, med godaresultat.Verksamheten ligger långt framme vad gällernyskapande. Det krävs emellertid stora resurser att nu gåvidare och dra lärdom av de gjorda erfarenheterna. Detgenerella stödet till nykooperativ rådgivning somregeringen föreslår oförändrat är på en alldeles för låg nivåför att ge möjligheter till utveckling av de mycket godaerfarenheter som finns på flera håll i landet. Det behövssärskilda utvecklingsmedel utöver det knappa bidraget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen föreslås om ökade anslag för att utveckla dekooperativa metoderna för nya arbeten bland normaltsvaga grupper.
mot · GH02N213 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrenslagen för producentkooperativ verksamhet När den nya konkurrenslagen antogs av riksdagenförutsattes det att ekonomiska föreningar skulle kunnafortsätta sin verksamhet och således vara undantagna frånförbudet enligt 6 § konkurrenslagen. Bland annat avregeringens förarbeten till lagen föreföll det möjligt att göraden bedömningen.De farhågor som dock fanns för att lagen skulle kommaatt tolkas på annat sätt har dessvärre besannats. I skrivelsetill hävdar attlagen förbjuder samverkan mellan bönder i ekonomiskaföreningar.Vi anser att det därför är påkallat med ett klarläggandefrån regeringens sida och att en lagändring sker som ger helaföreningsrörelsen inklusive skogsägarföreningarna fulllegitimitet.Regeringen har i olika sammanhang påtalatsmåföretagens stora betydelse för vårt land, försysselsättningen och för samhällsekonomin, och harföljdriktigt föreslagit en rad åtgärder i syfte att förbättrasmåföretagarnas villkor. Vi tror därför inte att det varitregeringens avsikt att omöjliggöra verksamhet iproducentkooperativ form, vilket ju är ett redskap försmåföretagare att hävda sig i konkurrensen medstorföretagen.I den allmäna debatten framställs iblandlantbrukskooperationen som konkurrenshämmande ochsom om den vore unik för . Så är ingalunda fallet.I flertalet länder som vi vanligen brukar jämföra oss med,däribland de på området främsta , harlantbrukskooperationen en stark ställning, och i olikaomfattning har undantag gjorts från gällandekonkurrenslagar.Inför ett svenskt medlemskap i brukar det oftahävdas att svenskt lantbruk kan räkna med marknadsvinsterp g a miljövänlig produktion, vår svenska djurskyddslag mm. Helt avgörande för att detta skall kunna bli verklighet ärgivetvis att näringen ges möjlighet att på någorlundalikvärdiga villkor hävda sig i konkurrensen. Dels gentemotandra länder, vilka, som redan nämnts, tillåterproducentkooperativ verksamhet, och dels emotstorföretagen. har utvecklingen inomnäringslivet i stort gått mot en allt starkare integration därstora koncerner med dotter- och dotterdotterföretag blivitvanliga, givetvis med syftet att skapa starka ochkonkurrenskraftiga företag. Om inte de smålantbruksföretagen får möjlighet att samverka i den för dembästa formen, den kooperativa, kommer deras möjlighet atthävda sig på marknaden knappast att existera. Med storsannolikhet blir då de internationella storföretagen heltdominerande. Konkurrensen har därmed, tvärtemot vadsom måste varit avsikten med lagen, hämmats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som hos regeringen begär förslag till sådanlagstiftningsändring att kooperativa företag ikonkurrenshänseende jämställs med andra företagsformer.
mot · GH02N214 · 1994-01-25 00:00:00 — I den nya skogspolitiken som beslutades av riksdagen1993 intar hänsynen till vår miljö en framträdande plats.Miljömålet jämställs med produktionsmålet. Omhuvudlinjerna i skogspolitiken råder en politisk enighet.Målen är också väl definierade. Däremot saknas mångastrategier för att uppnå de angivna målen.Konjunkturläget skapar en annan situationVi kan nu tydligt förmärka en omsvängning ikonjunkturläget inom hela skogsnäringen. Efterfrågan ökarbåde vad avser sågade trävaror och pappersmassa.Sågverken ökar snabbt sin kapacitet. Avsättningen påexportmarknaden är mycket bra. Vår svaga kronkurs bidrarnaturligtvis. Vi ''rear'' egentligen vår svenska skog just nu.Snabba omsvängningar i produktionen har vi upplevttidigare . Det är naturligtvis bra att vi haravsättning för våra produkter, men de häftigasvängningarna skapar bekymmer på många håll. Osäkraarbetstillfällen, ryckighet i transportapparaten etc. skaparbekymmer. Så borde det inte vara. Vi borde ha en stabilareproduktion inom sågverksindustrin.Förädlingsgraden inom sågverksbranschen tycks endastha ökat måttligt . Vissa goda undantagfinns dock. Volymen nysågat virke som skeppas ut tillvirkeslagren i ökar fortfarande i det godakonjunkturläget. Förädlingsgraden sjunker i motsvarandegrad. Det tycks inte finnas tillräckliga incitament inombranschen för att förbättra läget, även om det på sina hållfinns goda exempel på motsatsen. Här har t.ex. nåttlängre än vi. Med högre förädlingsgrad skulle vi också ha enstabilare marknad.Mot bakgrund av skogsnäringens stora och just nuökande roll för att hålla vår handelsbalans uppe och demöjligheter näringen har att bidra till förbättring avsysselsättningsläget framför allt i glesbygd måste det varasamhällsekonomiskt väl motiverat med samhällsstöd tillnäringen. Stödformerna kan naturligtvis vara av olika slagmen ett gemensamt mål bör vara att utveckla system ochmetoder för vidareförädling av träråvaror. Ett annat målbör vara att ersätta andra råvaror med den förnyelsebararåvaran ''trä''. Ökade anslag till forskningen inom området,är ett exempel. Ett annat kan vara ett särskiltetableringsstöd, hjälp till utbildning för lokalt verkandesmåföretag inom branschen. Ett tredje exempel vore attinitiera en gemensam nordisk marknadsföring avträprodukter ute i Europa.För att nå målet av en kraftigt ökande BNP , som bl.a. förutsätts i regeringens budget 1994 och föratt uppnå en balans i ekonomin, fordras ett ökat värde avexporten, vilket bland annat en ökad vidareförädling avskogsråvaran kan bidra med. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att öka förädlingenav skogsråvaran och därmed dess exportvärde.
mot · GH02N215 · 1994-01-25 00:00:00 — Antalet kontoslag som bankerna erbjuder sina kunderväxer alltmer, och det är svårt för den enskilde bankkundenatt från tid till annan veta om den sparform som han en gångvalt ger honom den bästa räntan. Den som en gång satt inpengar på en viss typ av konto i syfte att få högsta bankräntakan inte vara säker på att det förblir så. När bankerna stoltannonserar om att inlåningsräntan höjts avser detta i mångafall endast nya kontoslag medan räntenivån på äldre typerav konton bibehålls oförändrad eller endast höjs marginellt.Den enskilde bankkunden kan i sådana fall bibringas denfelaktiga uppfattningen att också han kommit i fulltåtnjutande av den belutade räntehöjningen, medan det isjälva verket krävts att han överfört pengarna från sittgamla konto till det nya kontoslaget. Till saken hör ocksåatt det inte är ovanligt att bankerna kräver särskilda avgifterför att flytta över innestående medel från ett konto till ettannat.För att göra det möjligt för den enskilde bankkunden attåtminstone få tillfälle att överväga om han har sinasparmedel på ett konto som ger honom högsta ränta, anserjag att det borde införas en ordning som innebär attbankerna är skyldiga att på det kontoutdrag, som i sambandmed varje årsskifte tillställs alla kontohavare, tydligt angeinte bara räntans storlek utan också den gällanderäntesatsen för ifrågavarande kontoslag. På samma sätt somen kreditgivare vid marknadsföring beträffande kredit ärskyldig enligt konsumentkreditlagen (1977:981) att lämnainformation om den effektiva räntan för en kredit skullebankerna således vara skyldiga att lämna uppgift omgällande inlåningsränta. Med hjälp av denna enkla uppgiftskulle bankkunden snabbt kunna göra en jämförelse medräntorna på andra kontoslag och föranstalta om deomplaceringar som han finner erforderliga. Genom det nyaskattesystemet, som bl.a. innebär att intresset förlångsiktigt banksparande har ökat, bör betydelsen av ensådan information också öka hos banksparare. Denförordade uppgiftsskyldigheten skulle även bidra till attfrämja konkurrensen mellan olika banker och vara en frånkonsumentsynpunkt nyttig prisinformation. Bankernaskostnader för den sålunda förordadeinformationsskyldigheten måste anses som försumbar.Det torde få ankomma på regeringen att närmare utredahur frågan skall lösas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyldighet för bankerna att engång , t.ex. i det årliga deklarationsbeskedet,informera om räntenivån på sparkonton etc.
mot · GH02N218 · 1994-01-25 00:00:00 — utlandsbevakning inom det industriella området Det är viktigt för och för svensk industri att habra och effektiva kanaler ut i världen. För att främja svenskexport finns Exportråd, som är ett centralt organför exportfrämjande. är mycket beroende av att vårexport fungerar och att vi ständigt hittar nya marknader ochnya områden där svenska produkter kan vinna terräng. Detär speciellt viktigt nu när svenska produkter har en godkonkurrenskraft prismässigt. Det är nu lämpligt att satsa förinbrytningar på nya områden och också i länder ochkontinenter där vi har en liten marknad.Sverige har också en organisation för bevakning av dentekniska utvecklingen, Stiftelsen attachéverksamhet (STATT). Dennaverksamhet är mycket viktig för att ge svenskt näringsliv,forskningsorganisationer och myndigheter information omteknisk utveckling och nya idéer som kommer fram i olikadelar av världen.Vad jag förstår finns en bra organisation förexportfrämjande och bevakning av teknisk utveckling.Detta kan ge svenskt näringsliv utvecklingsmöjligheter ochden verksamheten måste göras så effektiv som möjligt. Ibudgetpropositionen, bilaga ochnäringsdepartementets bilaga, framgår det att man funderarpå hur man bäst organiserar sig för att få ett så bra resultatsom möjligt. Jag skulle i detta sammanhang vilja väcka idénatt slå ihop Exportråd och STATT för att få enmaximal utdelning av de resurser vi satsar på detta område.Jag skulle också då gärna se att man gör en ännu störresatsning än vad som sker, det totala anslagsbeloppet fören sammanslagen enhet borde vara större än summan av deanslag som ges . Ser man på vad satsar på dettaområde och jämför det med jämförbara länder är densvenska satsningen alltför blygsam.I detta sammanhang skulle jag också vilja föreslå ett nyttarbetsområde för det nya sammanslagna offensiva svenskaPR-organet. För är det viktigt att dra till sig kapitalfrån utlandet, kapital som investeras här för att skapa nyproduktion. Det vore enligt min mening rimligt att ha någonansvarig för en verksamhet som informerar utländskainvesterare om de förutsättningar som finns för enetablering i . Om industrisysselsättningen ska kunnaöka krävs investeringar i ny industriproduktion.Mitt förslag är således att det skapas en ny organisationför den svenska exportfrämjande verksamheten och dentekniska bevakningen världen runt. Helt enkelt ensammanslagning av de båda organisationerna. Dearbetsuppgifter man har bör i huvudsak finnas kvarutökade med aktivitet för att stimulera utländskainvesterare till industriinvesteringar i . Samtidigtanser jag att de resurser som ställs till förfogande för dettaarbete bör utökas.Man skulle också kunna tänka sig att svenskturistinformation skulle kunna knytas till en sådan härorganisation. Jag vill bara väcka den idén eftersom denorganisation som finns på turistområdet är för svag ochinte fungerar tillräckligt bra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Exportråd, StiftelsenSveriges teknisk-vetenskapliga attachéverksamhet och dearbetsuppgifter som skall ges till en ny organisation på dettaområde.
mot · GH02N219 · 1994-01-25 00:00:00 — Ett ökat privat företagande anges ofta som det Columbiägg som innehåller lösningen på en befaradsysselsättningskris, kanske framförallt beträffandekvinnoarbete inom servicesamhällets ökade behov.Övergången till ökat privat företagande sker dock inte mednågon slags automatik. För att stimulera småföretagsamhetoch nyföretagande bör olika former av incitament ochregelverk ses över. Tillgången till riskvilligt kapital är ocksåhelt avgörande för många ensamoch småföretagare idag.Kopplingen mellan vidareutbildning ochkompetensutvecklingsmöjligheter för små- ochensamföretagare i konkurrensutsatta verksamheter ärytterligare ett område som måste bli föremål för insatseroch ändrade regelverk. finns ett bekräftat glapp mellant.ex. kvinnligt företagande i teknikbranschen, marknadenskrav på kompetens- och teknologisk förnyelse och de reellaresurserna att under en lågkonjunktur svara upp mot dessakrav. Den långvariga och djupa kris som svensk ekonomigenomgår har drabbat många små- och ensamföretagarehårt. Bristen på kunder har gjort att många har gått ikonkurs medan andra förtvivlat kämpar för att överleva.Under en lågkonjunktur och i tider med hög arbetslöshetär olika utbildningsinsatser ett vanligtarbetsmarknadspolitiskt medel. Det används för att bådesysselsätta och stärka arbetslösa men också anställda iföretag. Den möjligheten finns inte för den enskildeföretagaren med mindre än att företaget sätts i konkurs,upphör och företagaren blir arbetslös. För att möjliggörabåde en övervintring av företaget, en kompetensutvecklingoch tekniköversyn bör medel avsättas för att finna formerför ett stöd till utbildningsinsatser för företagare.Om en ensamföretagare går i konkurs och därefter blirarbetslös kan han eller hon erbjudas en ''starta eget-kurs''.Ur samhällsekonomisk synpunkt vore det bättre om hanseller hennes gamla företag kunnat övervintra genom t.ex.kompetensutveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd för kompetensutveckling avensamföretagare.
mot · GH02N220 · 1994-01-25 00:00:00 — Hantverket har mycket gamla traditioner i och ären viktig förutsättning för utveckling av näringslivet. Mångamedborgare i tror att hantverket är musealt och hörtill en förgången tid, medan det i själva verket är industrinsmoder.I ett europeiskt perspektiv är gesäll- och mästarbrevviktiga kompetensbevis. För del sköterFöretagarnas och bevakningen av hantverksfrågorna.Organisationen utfärdar gesäll- och mästarbreven. har, ända sedan det bildades , skötthantverksfrågorna på entreprenad från , med finansiellt stöd av . Stödetfrån måste göras långsiktigt för att tryggakvaliteten i arbetet.Stora satsningar har gjorts för att göra tydligthantverkets viktiga roll. Med tanke på det bistraarbetsmarknadsläget och den bristandekvalitetsmedvetenhet som finns hos allmänheten, måstehantverksfrågornas ställning stärkas.Det är av största vikt att traditionerna med gesäll- ochmästarbrev som kompetensbevis förstärks med tanke påEU. Centrala och roll som utfärdare av gesäll- ochmästarbrev måste läggas fast.Eftersom många hantverksyrken leder till egetföretagande och kan utvecklas, är det viktigtatt påpeka denna möjlighet och att informera allmänheten,framför allt ungdomen, om hantverkets betydelse.Hantverksrådet har allt sedan starten arbetat medmycket begränsade medel. Det är viktigt att dennainstitution fortsatt erhåller resurser för att kunna få enutveckling till stånd när det gäller kvalitet och företagandei dessa näringsgrenar. Det är viktigt att årliga medel permanentas för att det medkraft och uthållighet skall kunna bearbeta myndigheter,organisationer, branscher, arbetsförmedlingar, skolor m.fl.Utfärdandet av gesäll- och mästarbrev kräver dessutombetydande resurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Centrala .