mot · GH02Jo206 · 1994-01-25 00:00:00 — Stödbehovet till jordbruket m.m. i norra För har jordbruket oerhört stor betydelse:för produktion av livsmedel för att bevara en varieradoch levande landsbygd för att upprätta sysselsättning ochsamhällsstruktur i länets alla delar för att bibehålla engod livsmedelsberedskap.Jordbruksproduktionen i har sjunkitkraftigt /90 trots att målsättningen att bibehållaoförändrad lönsamhet och att stödet till jordbruket varitföremål för viss uppräkning. Det är inte som enuppbromsning av nedgången med i stort sett oförändradmjölkinvägning kunnat märkas. En viss ökning avmjölktillförseln har skett , men för länuppgår den endast till . Detta är betydligt mindre än iövriga delar av stödområdet och framförallt mindre änandra delar av landet.Investeringar i nya byggnader har mycket ringaomfattning och motsvarar inte alls den nivå som krävs föratt bibehålla jordbrukets långsiktiga produktionsförmåga.De investeringar som sker är ofta av arbetsmiljökaraktäroch man kan märka en oroande ökning avförslitningsskador bland jordbrukarna. Dessa drabbardessutom allt yngre lantbrukare.Trots att livsmedelspolitiska beslut syftade tillatt i princip skulle undantas från att delta igenomförandet av produktionsanpassningen, kan mankonstatera att utvecklingen följer riket i stort. Attåkerarealen minskat mindre i har sinförklaring i att andelen spannmålsareal och därmedomställningsareal i länet är mycket liten.Inkomstnivå och inkomstutveckling frånjordbruksfastigheter ligger på i stort sett samma nivå i helalandet. Detta tyder på att konstruktionen och omfattningenpå stödet till jordbruket i norra är relevant hittills.Det är tveksamt om det är meningsfullt att beräkna vilkaeffekter avregleringen haft på lönsamhetsnivån ijordbruket. Att enbart ta hänsyn till prisförändringar påmjölk och foderspannmål och ändå räkna medvolymförändringar ger en felaktig bild. Man kan t.ex. intehävda arbetsvolymförändringar med --utan att räknamed någon kostnad för investeringar. Det måste ansesoerhört svårt att isolera avregleringens effekter, såsomändring av optimal gödslingsnivå vid prissänkning,påverkan på maskininvesteringar, förändring avmarkpriser, prisändringar på andra fodermedel vidjustering av gränsskydd etc. Den införda EU-anpassningenhar dessutom oerhört stor betydelse förlönsamhetsutvecklingen för jordbruksföretagen i norraSverige.Därför bör man använda sig av grundkalkylen --oförändrad lönsamhet för justering av mjölk- ochköttstödet. Detta bör ges regeringen till känna.Stödet till getnäringen beräknas inte på ett relevant sätt.Getskötsel är en liten näringsgren men där den förekommerkan man konstatera att den är av stort intresse genom:att den är arbetsintensiv att den kan lokaliseras tillplatser där man har svårt att upprätthålla vanligamjölktransportlinjer och därmed är av stort värde i länetsytterområden att man tillverkar färdiga produkter pågården och många även har hemförsäljning.Detta gör att getföretagen ger bygden en speciellattraktionskraft särskilt ur turistisk synpunkt. I Jämtlandslän finns getostproducenterna till största delen i område 1.Ur sysselsättningssynpunkt kan man jämföra en 20-korsmjölkgård med en getostproducent med 40 getter. Stödetbör i större utsträckning ta hänsyn till sysselsättningen påföretagen och inte enbart basera sig på i stort sett likaersättning per producerad mjölkmängd. Det vore rimligtmed en större ersättning till getostproducenterna medhänsyn till den betydelse de har för den regionalautvecklingen. Flera getföretag balanserar på gränsen förekonomisk överlevnad. Man kan inte hävda -- somJordbruksverket gör -- att behovet av stöd helt upphör omman endast tar hänsyn till reformens effekter. Det framstårsom helt orimligt. En beräkningsmodell som bättreanpassas efter getostproducenternas situation måsteutarbetas. Detta bör ges regeringen till känna.De anpassningsåtgärder som införts inför en eventuellEU-anslutning slår hårt mot de viktigastejordbruksproduktionerna (mjölk och kött) i norra förmån för spannmålsproduktion söderut. Det måsteregleras via Norrlandsstödet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av grundkalkylenför justering av mjölk- och köttstödet till Norrlandsjordbruk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bättre beräkningsmodellanpassad efter getostproducenternas situation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Norrlandsstödet som regulatormed anledning av anpassningsåtgärder som införts inför eneventuell EU-anslutning.