ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub343 · 1994-01-25 00:00:00 — Företagarutbildning på gymnasial nivå De små och medelstora företagen spelar en nyckelrollför att klara landets välfärd. Det är därför av stor vikt attdet inom alla samhällets sektorer görs ansträngningar för attskapa bättre förutsättningar för företagande.Utbildningsväsendet är inget undantag, utan tvärtom enmycket viktig del i dessa sammanhang.Scandinavian Institute for Research inEntrepreneurship, , menar i departementsskriftenLära för småföretagare (1994:6) att utbildningar avredan etablerade småföretagare primärt måste varasjälvorganiserade. Även om påbyggnadsutbildningar ochhögskoleutbildningar med företagarinriktning är viktiga,innebär det i många fall att ''jästen slängs in i ugnen efterdegen''. Grunden för ett mer företagsamt samhälle måsteläggas redan i grund- och gymnasieskolan.Skolan, från förskola till högskola, har underförståttlöntagarlivsformen som referensram. Eleverna förberedspå att söka arbete och det talas väldigt lite om vad man kanstarta själv. Förutom att attityder måste ändras, måsteockså arbetsformerna förnyas. Barns självtillit ochkreativitet måste uppmuntras, och istället för att alltid fåuppgifter att lösa bör ungdomar uppmuntras att formuleraegna projekt.Den reformerade gymnasieskolan håller som bäst på attinföras, och har beslutat om riktlinjer för enny läroplan. Den nya gymnasieskolan, med stor valfrihetinom nationella program, ger betydligt större utrymme förflexibla lösningar än den gamla. Mot bakgrund av denökade insikten om företagandets betydelse för Sverigesframtid, anser vi trots detta att ytterligare ett nationelltprogram bör inrättas med inriktning på företagande.Programmet bör utformas så att det stimulerar till förgymnasiet nya inriktningskombinationer, till exempelteknik och ekonomi eller kemi och ekonomi. Dessakombinationer har på högskolan visat sig vara mycketuppskattade av såväl studenter som av näringsliv.De så kallade specialgymnasierna med riksintag finnsbara med olika idrottsinriktningar och det finns vad vi vetidag heller inga friskolor med företagarinriktning. Om ettnationellt företagarprogram funnes i gymnasieskolan skulledet förmodligen inspirera uppkomsten avföretagargymnasier på några olika håll i landet, vilket ävendet skulle vara positivt.En av initierad undersökningvisar att speciellt mindre företag är ovilliga att premieraakademiska studier. Detta understryker ytterligare behovetav företagarutbildning på gymnasial nivå där eleverna kanförberedas för att verka inom små företag och som egnaföretagare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagarutbildning på gymnasialnivå.
mot · GH02Ub345 · 1994-01-25 00:00:00 — Minskad reglering på skolans område Mycket positivt har hänt på skolområdet sedan denborgerliga regeringen tillträdde. Förslaget till ny läroplan,skolpengen, enklare statsbidragssystem är några exempelsom flyttar ansvaret för barns och ungdomars utbildning tillfamiljerna och pedagogerna. De första stegen har tagits föratt vi ska få bästa skola.När skolväsendet kommunaliserades sedanvar argumentet decentralisering. Besluten skulle förasnärmare medborgarna, den statliga styrningen skulleminska, kommunerna skulle kunna välja billigare ocheffektivare lösningar.Till stor del har det blivit så, men ändå finns detfortfarande flera rester kvar från centralstyrningens tid,som hindrar en effektiv verksamhet. Som exempel kannämnas:förbud mot att ta ut en elevavgift inomkomvux,förbud mot att ta bort de fria skolresorna förgymnasieelever som har längre än tillskolan,förbud mot hemspråksundervisning påhelgerna,förbud mot att ta ut avgifter förhemspråksundervisning,förbud mot undervisning inomgrundskolan på entreprenad,tvång att alla som vill(oavsett ålder) ska få läsa inom grundvux,tvång förkommunerna att driva fritidshem för mellanstadieelever,tvång att anordna hemspråksundervisning om det finns femintresserade elever i kommunen.Staten bör ta de fulla konsekvenserna av dendecentralisering och målstyrning som genomförts och såskyndsamt som möjligt avskaffa resterna avdetaljregleringar och onödiga förbud som alltjämt finnskvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av onödigaregleringar på skolans område.
mot · GH02Ub347 · 1994-01-25 00:00:00 — I den av antagna nya läroplanen förgrundskolan m.m. framgår att det från och med läsåret1995/96 skall bli möjligt att läsa fler språk än tidigare igrundskolan. Dessutom ges t.ex. B-språket en kraftigtutökad timtid i förhållande till nuvarande timplan.Läroplanen innebär att kommunerna skall vara skyldigaatt erbjuda undervisning i minst två av ämnena tyska,franska och spanska. En förutsättning är dock att minst femelever på den enskilda skolan väljer att läsa respektivespråk.Vidare kommer det, där förutsättningar finns, att varaöppet för kommunen att anordna B-språk i andra språk ände ovan nämnda. De elever som är berättigade tillhemspråk kommer istället för B-språk att kunna läsahemspråket inom ramen för den timtid som B-språket har itimplanen.Detta är förändringar som liberalerna anserkommer ge stora positiva effekter på elevernasspråkkunskaper.I de svenska skolorna finns redan nu ett 80-tal olikaspråk representerade i olika hemspråksgrupper. Det ärviktigt att vi nu tar vara på den tillgång somhemspråkslärarnas språkkunskaper är.För att dagens hemspråkslärare skall kunna undervisa isitt modersmål som främmande språk eller i de grupper somkommer välja att läsa hemspråket istället för de ''vanliga''B-språken, är det viktigt att hemspråkslärarna får möjlighettill fortbildning och praktik. Det är viktigt att vi nu satsarpå språkundervisning av god kvalitet för våra barn ochungdomar.Bristen på behöriga lärare i t.ex. spanska skulle kunnaavhjälpas om hemspråkslärare i spanska kunde gesmöjlighet till fortbildning och praktik så att de blevbehöriga att undervisa i spanska som B-språk. Detta är ävenviktigt för våra hemspråkslärare som undervisar i finska ochandra stora hemspråk så som arabiska, ryska, italienskam.fl.Detta skulle vara ett mer effektivt sätt än att utbilda nyasvenska språklärare i samband med ett införande av den nyaläroplanens vidgade B-språk. Dessutom visar man på dennytta som hela befolkningen kan ha av hemspråkslärarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortbildning och praktik förhemspråkslärare.
mot · GH02Ub349 · 1994-01-25 00:00:00 — Teknikämnet har i anslutning till den nya läroplanen fåtten helt ny och utvidgad inriktning. Den praktiskt inriktadeförtrogenhetskunskapen utgör fortfarande en viktig del avämnet, men det har vidgats och innehåller förutom inslagav naturvetenskap både samhällsvetenskap och humaniora.Detta innebär att teknikämnet -- trots att det i läroplanenplacerats i den naturvetenskapliga ämnesgruppen -- ej skases som en underavdelning till naturvetenskapen eller somenbart tillämpad naturvetenskap.Teknik är ett ämnesområde i sig och kan sägas besvarafrågan ''hur gör man?''. Naturvetenskapen däremot rörhuvudsakligen frågan ''varför är det så?''. Förutom enpraktiskt inriktad förtrogenhet med teknik av skilda slagskall undervisningen i ämnet också ge kunskaper förunderbyggda teknikval, identifiering och analys av tekniskaproblem och metoder för deras lösning.I , liksom i många andra industriländer, harkonstaterats ett sjunkande intresse för teknik ochnaturvetenskap bland elever. I synnerhet gäller dettaflickor, men även pojkarnas intresse svalnar med tiden ochhälften väljer andra inriktningar än teknik ochnaturvetenskap i gymnasieskolan. behövernäringslivet stora tillskott på tekniker . Mångabeslut inom näringsliv och politik gäller just teknikval, därmiljöområdet kan användas som ett exempel.Detta ställer stora krav på ''marknadsföring'' ochförnyelse av de tekniska och naturvetenskapliga ämnena.De måste finnas med tidigt i och nyapedagogiska grepp är nödvändiga. Det finns t ex rapportersom pekar på att undervisning i enkönade grupper kan varaen framkomlig väg för att intressera flickor för teknik ochnaturvetenskap.Det är inte helt lätt att introducera nya ämnen eller nyasynsätt. Gamla etablerade ämnen har lättare att vinnaförståelse utanför ämneskretsen. De har många och starkaföreträdare och en lång tradition att luta sig mot. Det finnsdärför en risk att det nya teknikämnet kan få svårt attutrymmesmässigt hävda sig gentemot de andra ämnena iden naturvetenskapliga gruppen. Denna risk måste skolanbevaka vid både schemaläggning och fortbildning. Detkrävs naturligtvis också förändringar i den grundläggandelärarutbildningen med utgångspunkt i den nya kursplanen.Eftersom teknik nu skall finnas med är det viktigt att såväl grundutbildning somfortbildningsinsatser riktas mot flera av grundskolanslärargrupper. En särskilt viktig målgrupp är här lärare i delägre årskurserna, mestadels kvinnor med ett, i många fall,litet engagemang för teknik.Det nya teknikämnets och teknikundervisningensställning måste alltså ägnas en skärpt uppmärksamhet underde närmaste åren. Målsättningen är att skapa ett ökatintresse för teknik och därmed en ökad rekrytering tilltekniska studieval och yrken, men också att ge en förbättradindividuell teknisk kompetens som ett viktigt redskap ivardagslivet. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teknikämnet i .
mot · GH02Ub350 · 1994-01-25 00:00:00 — Skolbiblioteken har alltid spelat en viktig roll i desvenska skolorna ända sedan folkskolans tidiga dagar. Dettaförhållande samt folkbibliotekens starka anknytning till densvenska folkbildningstraditionen är en omistlig del avkunskapssamhället. Alla elever har rätt till ett välfungerande skolbibliotek.För att uppnå kursplanens mål för svenskundervisningenbehöver skolan bl.a. tillgång till ett stort och varierat utbudav fack- och skönlitteratur, tidningar, tidskrifter och andramedier. Skolbiblioteken behöver nödvändiga resurser föratt uppfylla de förväntningar som ställs. Om eleverna skalllyckas med sina uppgifter måste såväl folk- somskolbiblioteken tilldelas fortsatta resurser för att kunnaerbjuda eftersökt, aktuellt material.Ett stort ansvar måste också läggas pålärarutbildningarna. Blivande lärare måsteuppmärksammas på skolbiblioteken och deras betydelse förundervisningen. Kunskap i att använda olika källor ochkritiskt granska dem och kunskaper i att forska är inte baraett arbetssätt eller en metod, det är en aspekt på självalärandet -- såväl på införlivandet av kunskap somförståelsen av den.Det är mycket allvarligt att den registrerade utlåningenpå landets skolbibliotek sjunkit . En tredjedel avde tidigare skolbiblioteken tycks inte längre fungera. Avtalmellan skolan och folkbiblioteken bryts. Kvaliteten pålandets skolbibliotek är väldigt skiftande. I harmer än hälften av landets skolbibliotek öppet medhandledning per vecka.Det pågående förändringsarbetet i kommunerna, därdet centrala stödet till skolbiblioteken försvinner, innebäratt skolbiblioteken på många håll inte prioriteras pårektorsområdena. Fortlöpande kommer rapporter omminskade bokinköp, minskade öppettider och sämrepersonalresurser.Skolbiblioteken borde vara en av skolans centralapunkter där nyfikenheten kan mättas och idéerna utvecklas.En kartläggning bör göras av landets skolbibliotek, så attåtgärder sedan kan vidtas för att garantera barn ochungdomar tillgång till litteratur och information. Braskolbibliotek har en viktig roll i vårt demokratiskasamhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att ochKulturrådet får i uppdrag att kartlägga landetsskolbiblioteksverksamhet.
mot · GH02Ub352 · 1994-01-25 00:00:00 — Mobbning av utvecklingsstörda elever Den nya skollagen och läroplanen som trädde i kraft den1 ger skolorna mycket större ansvar än tidigareatt komma till rätta med mobbning. Detta omfattar ävensärskolans elever. På många håll i landet finns goda exempelpå hur man kan förebygga mobbning och få den attupphöra. Däremot saknas kunskap om insatser motmobbning av utvecklingsstörda elever.Åtgärdsprogram mot mobbning har baserats påkunskaper från omfattande studier vid bl.a. svenskagrundskolor.Det finns anledning anta att det bland utvecklingsstördaelever finns många som löper ökad risk att utsättas förmobbning. Flertalet utvecklingsstörda elever har sedan ettantal år -- om än med annan huvudman -- fått sinundervisning i . Detta till trots harsärskolans elever inte medtagits i nämnda studier, varförsåväl slutsatser som åtgärdsprogram i viktiga avseendenförbigått den kanske mest utsatta elevgruppen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om otillräckliga kunskaper ominsatser mot mobbning av utvecklingsstörda elever,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt erforderliga åtgärder bör vidtas.
mot · GH02Ub353 · 1994-01-25 00:00:00 — Tekniska skola, HTS, är sedan lång tidtillbaka känd för kvalitet och mångfald i sin tekniskautbildning. Många av de elever som fått sin utbildning vidskolan har rönt framgång i sin yrkesutövning och erhållitstor uppskattning från näringslivet.Skolan har dessutom haft och har en viktig uppgift förpersoner med industriell yrkeserfarenhet, som önskarutveckla och komplettera sina kunskaper till en nivåmotsvarande teknisk linje årskurs 4.Större delen av den tekniska högskoleutbildningen vidHögskolan i är förlagd till HTS med 180intagningsplatser innevarande år.På uppdrag av näringslivet och länsarbetsnämnderbedrivs uppdragsutbildning i betydande omfattning.Hässleholms kommun har gjort stora ekonomiskasatsningar på sin tekniska utbildning. sedaninvesterades ca i lokaler. Utrustningenhåller en mycket hög standard.Fr.o.m. /94 upphör teknisk gren årskurs 4,varvid vid Tekniska skolan planeras övergång tillteknikerutbildning med inriktning/profilering inom Bygg-,El- och Maskinområdena. Samtliga utbildningar har enproduktionsinriktad profil.Såväl teknisk kompletteringskurs som tekniskspecialkurs har lockat många sökande från i stort sett helasödra beslut har inneburit att har fått statsbidrag för sin verksamhet.Teknikerutbildningen vid Tekniska skola ärlikadan. framförde jag just detta, jämförelsermed Katrineholm.Svaret blev då att statsbidraget till KatrineholmsTekniska Skola skulle upphöra. Men även i årets budgetföreslås fortsatt anslag till Tekniska Skola.Med denna argumentering föreslås därför attHässleholms Tekniska Skola erhåller statsbidrag i likhetmed skolan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tekniska skolaerhåller statsbidrag för riksrekryterande utbildning i likhetmed vad som gäller för tekniska skola(SkolFS 1991-52).
mot · GH02Ub354 · 1994-01-25 00:00:00 — I går utvecklingen i ilfart mot ett mer och merdataberoende samhälle. Det har redan uppstått enkunskapsklyfta på detta område mellan yngre och äldre.Barn, särskilt pojkar har ofta tillgång till datorer i hemmetoch tar under sin mest receptiva ålder till sig kunskaper ocherfarenheter på detta område, som säkert kommer att varatill stor nytta för dem i framtiden.Men dessa möjligheter är inte jämt fördelad bland allabarn. Flickor får inte alls den självklara uppmuntran attskaffa sig datakunskaper som pojkar får genom tillgång tilldatorer. Dessutom finns det en skillnad mellan olikainkomstgrupper. I bostadsområden med ett stort inslag avhög- och medelinkomsttagare är förekomsten av datorer ihemmen mycket större än i områden medlåginkomsttagare. Detta är lätt att se om man jämfördatakunskapen i skolklasser från olika bostadsområden.Skolan har därför en viktig uppgift i att genom god tillgångtill datautbidning redan från skolstarten överbrygga dessaskillnader.På grund av den snabba utvecklingen på detta områdebör få i uppgift att omgående utredamöjligheterna att ge alla barnkunskaper och färdigheter inom dataområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att barn får jämlikamöjligheter till att inhämta datakunskaper.
mot · GH02Ub355 · 1994-01-25 00:00:00 — Antalet elever i friskolorna De nya möjligheterna för alla barn och deras föräldraratt välja skola har lett till att en mängd nya skolor runt omi landet har startats. Detta visar att det fanns ett uppdämtbehov av valfrihet och pedagogisk förnyelse. Självfallet ärdet en stor seger för de skolor som kämpat hårt för att fåverka på samma villkor som de kommunala skolorna.Skolverket, som ger tillstånd att starta friskolor, har detsenaste året överhopats av ansökningar från människor somvill starta friskolor. Utifrån olika kvalitetskriterier gerSkolverket bifall eller avslag.På en punkt råder det dock oklarhet. Det gällerstorleken på friskolorna. Det finns exempel på skolor somtillåtits starta trots att det endast finns en elev som är villigatt gå i skolan.Detta är inte rimligt. För att en skola ska kunna ge enbra undervisning är det viktigt att ett tillräckligt stort antalelever valt skolan. Att undervisa praktiskt om t.ex.demokrati är väl i det närmaste ogörligt med en enda elev.Grupparbeten blir också omöjliga.Självfallet går det inte att slå fast ett bestämt antal eleversom gäller för alla skolformer. Många skolor utvecklas idagsom en fortsättning på förskoleverksamhet och det tar judärmed lite tid att uppnå full skala på verksamheten. Ensådan skola gör ju heller inte anspråk på att vara en skolaför alla åldrar redan från början.Skolverket bör ges i uppdrag av regeringen att fastställakriterier för hur många elever en skola bör ha för att en godpedagogisk och social miljö ska kunna upprätthållas.Riksdagen bör ge regeringen detta tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att får iuppdrag att utarbeta kriterier för minimiantal elever ifriskolorna.
mot · GH02Ub357 · 1994-01-25 00:00:00 — Inom yrkesområdena jordbruk och trädgård finns en välfungerande påbyggnadsutbildning i form av ettåriga ochkortare kurser. Dessa kurser upphör, enligt tidigare beslut,med utgången av /95. Det är utomordentligtangeläget att de avlöses av en sammanhållen utbildning påmotsvarande nivå. Utbildningen bör vara generell för helanaturbruksområdet men med yrkesspecifika delkurser.Den kunskapsnivå som krävs ligger klart övergymnasieskolan men lägre än högskolenivå.I regeringens proposition 1993/94:100 bilaga 9 frånutbildningsdepartementet står: ''är det viktigt att detskapas utrymme för en mellannivå mellan den treårigagymnasieskolan och den rena universitetsutbildningen.Dessa frågor utreds nu i . ''Vid i studerar förnärvarande ca 80 elever naturbruk i någon form avpåbyggnadsutbildning. , med ett stort antalföretag inom naturbrukssektorn, har stort behov av dennautbildning och att utbildningen lokaliseras till länet.Företrädare för , har också på olika sätt understrukitdetta. har väl utbyggdaresurser för denna utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en eventuell nypåbyggnadsutbildning inom naturbruk förläggs tillnaturbruksgymnasiet i .
mot · GH02Ub358 · 1994-01-25 00:00:00 — i skolan () När etablerades i lämnades av någonanledning ekonomienheten i . RRV anser nu i sinförvaltningsrapport att bör utreda förutsättningarna fören flyttning av ekonomienheten till Härnösand.Vi anser att någon sådan utredning inte behövs. Enflyttning av ekonomienheten är redan så utredd attflyttningen kan genomföras utan ytterligaretidsutsträckning. I finns lokaler och godakommunikationer, liksom en bra arbetskraft. Således allaförutsättningar som behövs för ett bra resultat.Institutet skall som en särskild uppgift utveckla,framställa och diskutera läromedel för synskadade,rörelsehindrade, hörselskadade/döva samt elever medutvecklingsstörning. Till institutets ansvarsområde hörockså att främja forsknings- och utvecklingsarbete rörandestödinsatser för elever med funktionshinder i skolan.Vissa läromedel som ansvarar för produceras vidSIH Läromedel, . För att få SIHs verksamhet såeffektiv som möjligt bör all verksamhet flyttas tillHärnösand, och redan nu kan den produktion som avserframställning av ljudinspelning av fördyslektiker m.m. förläggas till Härnösand.Mitthögskolan kan bli en bra partner till eftersomdär finns en pedagogisk forskning som ligger i linje med denSIH skall bedriva. Där finns även en institution förframställning av ljudband och kassetter m.m. Dessutomfinns Kristinaskolan för döva och hörselskadade iHärnösand.Vi anser att kan utvecklas till ett både effektivt ochändamålsenligt om mankoncentrerar mer av verksamheten till . Man skaockså bättre ta till vara de möjligheter till samverkan somfinns med bl.a. och Kristinaskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyttning av SIH:s verksamhet tillHärnösand.
mot · GH02Ub359 · 1994-01-25 00:00:00 — i framställer läromedel på videopå teckenspråk fördöva/hörselskadade elever medteckenspråk som första språk och svenska som andraspråk,hörselskadade elever med svenska som förstaspråk och i viss omfattning teckenspråk som andra språk,döva och hörselskadade elever med särskilda behov.Det är angeläget att göra det möjligt att kontinuerligtproducera läromedel på video för eleverna.Undervisningsspråket i specialskolan, som bl.a. finns iLeksand, för döva/ hörselskadade är teckenspråk eftersomdet är elevernas första språk. Läromedlen måste görastillgängliga för teckenspråkseleverna. En ambition är att tillvarje kursavsnitt, där man i den hörande skolan vanligenanvänder sig av svenskspråkiga läromedel, skall enlikvärdig teckenspråkig läromedelsversion finnas.Anpassade och riktiga läromedel är synnerligennödvändiga t.ex. i ämnena teckenspråk som första språkoch svenska som andra språk för döva, för att nämna några.Handikapputredningen föreslog i sitt slutbetänkande enförstärkning av läromedelsproduktionen med . I propositionen angavs attutbildningsdepartementet skulle föreslå en förstärkning tillläromedelsproduktionen.Regeringen har i sin budgetproposition anvisat för skolan () A3, som en förstärkning av utveckling ochproduktion av läromedel för elever med funktionshindermen uttalar att medlen framför allt skall styras till desynskadade.Vi motionärer menar att det också brådskar medresurser till de teckenspråkiga elevernas utbildning ochförordar att den föreslagna anslagshöjningen också fördelastill dessa elever för att inte utbildningen skall bli eftersatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att också till viss del tillgodosede döva/hörselskadades läromedelsbehov att täckas uranslaget A 3.