mot · GH02Ju811 · 1994-01-25 00:00:00 — tulltillägget avser mervärdesskatt som, om den hadepåförts, skulle ha varit avdragsgill.Om avvikelse från tulldeklaration har skett vidskönstulltaxering skall den tullskyldige påföras tulltillägg.Tulltillägget är tjugo procent av den tull och annan skattsom vid taxeringen påförs den tullskyldige utöver vad somannars skulle ha påförts honom. Till den del taxeringeninnefattar rättelse av en oriktig uppgift från den tullskyldigepåförs dock tulltillägg enligt första stycket.Om den som är tullskyldig enligt 82 § rätteligen skulleha lämnat tulldeklaration till ledning för fastställande av tulloch annan skatt, skall han påföras tulltillägg. Tulltillägget ärtjugo procent av den tull och annan skatt som påförs eller,vid förfogande enligt 82 § andra stycket andra meningen,tjugo procent av den tullförmån som den tullskyldige gårmiste om.Tulltillägg beräknas inte på mervärdesskatt som får dras avvid redovisning av skatt enligt lagen (1968:430) ommervärdeskatt.Det är en konkret åtgärd som befordrar laglydnaden ochinnebär att den ekonomiska brottsligheten kan bekämpasmera framgångsrikt. Intäkterna kan beräknas till ca per år.Samarbetet mellan myndigheternaSamarbetet mellan myndigheterna fungerar redan i dagbra på många orter. Situationen är dock långt ifrånproblemfri. Myndigheternas samlade kompetens skullekunna utnyttjas bättre än . I vissa fall utförs ettdubbelarbete hos polis och skattemyndigheter, vilketnaturligtvis inte är effektivt.En förutsättning för att effektivisera utredningarna är attpersonal från de olika myndigheterna får arbeta näratillsammans. har också störreekobrottsutredningar bedrivits i projektform med ettmycket nära samarbete mellan berörda myndigheter. Detgäller exempelvis de utredningar som gjorts i samband medstora skalbolagshärvor. Så sker också när det gällerutredningar om brottsmisstankar i samband medfinanskrisen i den s.k. RÅSOP-gruppen.Det är också mycket angeläget att det satsas påmetodutveckling när det gäller ekobrottsbekämpning.Även utländska erfarenheter kan vara av intresse och bördärför inhämtas på lämpligt sätt.LagstiftningsåtgärderFlera olika lagstiftningskomplex har betydelse när detgäller ekobrott. , skattebrottslagen och annanstrafflagstiftning måste naturligtvis vara utformad så att deäven i praktiken går att tillämpa på de förfaranden manvelat strafflägga. Men även den associationsrättsligalagstiftningen, konkurslagen och inte minstskatteförfattningarna skall vara så utformade att demotverkar och försvårar ekobrottslighet.Under de senaste åren har den borgerligariksdagsmajoriteten genomfört lagändringar som snarastunderlättar ekonomisk brottslighet, t.ex. avskaffandet avskatteflyktslagen och förändringarna vad gäller reglerna ombevissäkring och betalningssäkring. Det finns också flerautredningsförslag som, om de genomförs, kan försvårainsatserna mot den ekonomiska brottsligheten. Här kannämnas de förslag till begränsningar i skattemyndigheternasbefogenheter att göra skatterevision som lagts fram avRättssäkerhetskommittén, samt den planerade ändringen avföretagsbeskattningen. Förändringarna kommer både attgöra systemet mer svåröverskådligt och kräva merpersonalresurser för att kontrollera regelefterlevnaden.Bristen på samlad analys av dessa och andra utrednings-och lagförslags effekter på den ekonomiska brottslighetenär påtaglig. Förändringar av lagstiftningen måste analyserasså att den blir ett stöd i ekobrottsbekämpningen och intesom allt oftare blivit resultatet, nämligen ökade möjlighetertill fiffel och kringgående. Det krävs mera av samlad analysi dessa avseenden när det gäller olika lagstiftningsområden,t.ex. skatte- och uppbördsreglerna, bolagsreglerna etc.Mot denna bakgrund anser vi det angeläget attregeringen tar initiativ till en utredning som får tilluppgift att se över lagstiftningen med avseende på desssamlade effekter på lönsamheten i att begå olika typer avekonomiska brott, respektive på myndigheternasmöjligheter att effektivt motverka och bekämpa dessabrott.Nedan följer några exempel på åtgärder avseendelagstiftningen som skulle kunna medverka till en minskadekobrottslighet respektive mer framgångsrik kamp motdensamma.Vi anser att det bör övervägas att göra om skattebrottetfrån ett effektbrott till ett farebrott för att därigenomsnabba upp förfarandet. Det skall med andra ord räcka medatt det föreligger fara för förmögenhetsförlust för detallmänna. Så som reglerna är utformade måste ocksåen direkt effekt (att skattelängden upprättats och skrivitsunder -- att förmögenhetsförlusten verkligen inträffat) hainträtt för att till exempel ett skattebedrägeri skall hafullbordats. Även reglerna om kvittning bör ändras så attutrymmet för att på ett otillbörligt sätt försvåra och förhalaskattebrottsutredningar minskas väsentligt.Gränsen för minsta tillåtna aktiekapital bör höjas ochreglerna om låneförbud och olovlig vinstutdelning ses över.Även skyddet för aktiekapitalet bör ses över ochlikvidationsförfarandet måste snabbas upp väsentligt.Aktiebolagens årsredovisningar ger viktig informationom företagen till aktieägare, företag, banker och andra. Viföreslår i annat sammanhang att det bör införas enförseningsavgift för att stävja oskicket från vissa företag attinte lämna in årsredovisning . Avgifterna bör vara såhöga att upprepningar inte kommer till stånd. De bördessutom vid upprepade förseelser kunna höjas.Preskriptionsreglerna i aktiebolagslagen ochbankrörelselagen bör ses över.Näringsfriheten är ett av de viktigaste instrumenten föratt en handel med varor och tjänster skall kunnaupprätthållas. Men till följd av att oseriösa näringsidkaremissbrukar friheten måste staten vidta åtgärder. Det ärnödvändigt för att inte underminera verksamheten för denmajoritet av företagare som följer de lagar och förordningarsom beslut fattats om för att det ekonomiska systemet skallkunna fungera.Det är också nödvändigt att utreda möjligheterna att gekonkursförvaltarna en mera aktiv roll med hänsyn tillekonomisk brottslighet än de har. Det ärockså viktigt att effektivisera tillsynsmyndigheternasverksamhet och ge dessa en mer aktiv roll. Det finns ocksåskäl att låta kungöra beslut om näringsförbud liksom attupprätta ett centralt konkursregister med uppgifter bl.a. omkonkursgäldenärer och vilka som stått bakom de bolag somförsatts i konkurs.Reglerna i medbestämmandelagen (MBL) om att encentral facklig organisation under vissa förutsättningar skallkunna lägga in sitt veto när det gäller anlitande aventreprenadverksamhet bör återinföras.Ett av syftena med vetoreglerna är att komma tillrättamed olika typer av brott mot lagar och avtal. Reglerna harutan tvivel haft positiv verkan i kampen mot den osundanäringsverksamhetens utbredning. Inom vissa branscherfinns överenskommelser mellan arbetsgivare och fackligaorganisationer om ''gröna'' entreprenörer.Det visar att det på arbetsmarknaden, trots allt, finns ettgemensamt intresse av att olika aktörer följer de spelreglersom gäller. Det är särskilt angeläget att den offentligaupphandlingen sker på ett sådant sätt att den inte motverkarkampen mot oseriösa och kriminella intressen.I samband med krisen inom det finansiella systemet harrevisorernas uppgifter diskuterats. Vi anser att revisorernasuppgifter, roll och eventuella anmälningsplikt då det gällermisstänkt ekonomisk brottslighet bör utredas.Riksdagens borgerliga majoritet har beslutat att slopaden s.k. betalningslagen och ersätta den med andra regler.Enligt vår mening medför dessa ändringar en försämradeffektivitet i skattekontrollen, och ökade möjligheter tillskatteundandragande. Det bör enligt vår mening varamöjligt att inom ramen för vad internationellaöverenskommelser tillåter utforma bättre och mer effektivaregler. Vi anser att regeringen skyndsamt bör lägga framsådana förslag.Riksdagens borgerliga majoritet har också avskaffat dens.k. Det fanns inga negativa erfarenheterav lagen. Beslutet var därför utmanande och kan inteuppfattas som annat än en signal om ointresse för attbekämpa skatteflykt. Vi anser därför att skatteflyktslagenbör återinföras.Rättssäkerhetskommitténs betänkande''Rättssäkerheten vid beskattningen'' är nu föremål förberedning i . I remissbehandlingen harmånga tungt vägande invändningar framkommit mot vissaav kommitténs förslag. Det är utomordentligt viktigt attrevisionsverksamhet och annan fördjupad skattekontrollkan utövas på ett effektivt sätt. Vi anser därför att det inteär rimligt att genomföra lagändringar som försvårar arbetetmed skatterevision, bevissäkring eller betalningssäkring,utan att det krävs fortsatta överväganden inom dessaområden.Lagen om penningtvätt bör ges en mer offensivinriktning och utvidgat tillämpningsområde. Lagen bör intebara avse banker och andra finansiella institut utan ävenväxlingskontor, totalisatorspel, konst och guldhandel samtannan hantering där en större mängd pengar regelmässigtomsätts. Även postens verksamhet bör omfattas av lagen.Även skattebrotten bör inkluderas i lagenstillämpninsområde. Straffansvar bör införas för den sombryter mot lagen och detta bör kombineras med möjligheteratt använda företagsbot för banker och andra inrättningarsom genomför transaktioner i strid med lagensbestämmelser.Regeringen bör ges i uppdrag att utreda dessafrågor och återkomma till med förslag tillskärpningar av lagen om penningtvätt i enlighet med vadovan sagts.En samlad organisation mot ekobrottDen på kort sikt sannolikt mest effektiva åtgärden iekobrottsbekämpningen är att införa en ny, merkoncentrerad och slagkraftig organisation förekobrottsbekämpningen. Inriktningen bör vara påstorstadsområdena och på att få ner de mycket storaärendebalanserna.Ekobrottsutredande verksamhet har blivit ett utpräglatlagarbete som kräver korta beslutsvägar för att fungeraeffektivt. Det behövs därför mer resurser, fler poliser,ekonomer, revisorer, åklagare m.fl. Inom ramen för de nyaresurserna bör det vara möjligt att väsentligt öka såvälantalet ekopoliser, ekonomer som assistentresurser. I ettförsta steg bör polisens ekorotlars aktiva utredningsresurserfördubblas.Ekobrottsbekämpningen bör vad gäller polisensverksamhet tilldelas en egen budget som hanteras avRikspolisstyrelsen. Härigenom skapas sådana styrmedel attprioriteringen av kampen mot ekobrottsligheten effektivtkan fullföljas.För att öka slagkraften bör resurserna särskilt förstärkasi de tre storstadsområdena, i synnerhetStockholmsområdet. Denna resursförstärkning bör iprincip kunna ske med bevarande av nuvarande ekorotlarsrent geografiska placering. Den lokala förankringen hosekopolisen utgör i regel en fördel för det konkretautredningsarbetets effektivitet.En rationell och ny lednings- och samrådsfunktion börinrättas för att få en riktig prioritering av ekorotlarnasinsatser. Ledningsfunktionen för ekobrottsutredningen börflyttas närmare förundersökningsledningen hosregionåklagarmyndigheten.I denna samrådsfunktion skall bl.a. ingå poliser,åklagare, skatterevisorer och konkursförvaltare.Härigenom kan brottsbekämpningen ske mer systematisktdär alla inblandade parters erfarenheter och kunskaper tastillvara.Inom ramen för denna nya ekobrottsorganisation börden operativa verksamheten bygga på arbetslag, därekopoliser, ekonomer, assistenter, åklagare, skatterevisorerm.fl. Genom ett sådant lagarbete kan resursernakoncentreras och utnyttjas på effektivaste sätt. Var och eningående yrkesfunktion bör dock formellt kunna stå kvarinom den egna myndighetens organisation och få sin lönm.m. från den nuvarande huvudmannen/myndigheten.Brett upplagd informationskampanjI det föregående har vi pekat på en rad viktiga åtgärdervad gäller myndigheternas arbete och lagstiftningen. Menför att nå framgång i detta arbete är det också av störstabetydelse hur människors vanor och förväntningar stämmeröverens med regelsystemet och dess tillämpning.Värderingar, attityder och förebilder har här en storbetydelse för vad som betraktas som goda vanor och sederi näringsliv och arbetsliv m.m.Det bästa sättet att verka för en attitydförändring är attangripa problemet med den ekonomiska brottsligheten påett så mångsidigt sätt som möjligt. Det är viktigt att ökarisken för upptäckt av dem som fuskar och att samtidigtförsöka stärka det gemensamma ansvaret förregelefterlevnaden i samhället. Vardagslivets normer måsteutvecklas och förstärkas genom att utveckla etiska regler,skapa förebilder, föra diskussioner och sprida upplysninginom olika delar av samhällslivet.Regeringen har här ett stort ansvar som pådrivare ochsamordnare. En brett upplagd upplysnings- ochinformationskampanj bör därför genomföras under denärmaste åren. Syftet skall vara att genom olika former avinformationsinsatser och utbildning m.m. riktad tillnäringsliv, organisationer, myndigheter, allmänhet m.fl.sprida kännedom om hur den ekonomiska brottslighetenser ut, vilka skador den medför och vad vi kan göra åt den.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur ett sådant projektkonkret bör utformas och genomföras. För budgetåret1994/95 bör anvisa totalt förgenomförandet av en sådan brett upplagd kampanj motekobrottsligheten.Sammanfattande synpunkterVi socialdemokrater anser det synnerligen angeläget attkraftfulla åtgärder vidtas mot den ekonomiskabrottsligheten. Det är av stor vikt för trovärdigheten hossamhällets brottsbekämpande verksamhet att anmälningarom sådan brottslighet inte blir liggande utan åtgärd.Ambitionen på kort sikt måste naturligtvis i första handvara att utreda och lagföra de anmälningar som redan nuinkommit och inkommer om brottsmisstanke. bördock målsättningen vara att bedriva en mer aktiv spaningefter denna typ av brottslighet. Därigenom skulle man ökarisken för upptäckt och dessutom på ett tidigare stadiumkunna sätta stopp för sådan verksamhet.Statliga myndigheter är överens om att polisen ärden svagaste länken i myndighetskedjan. Våra förslag tardärför i stor utsträckning sikte på att förbättra arbetslägetdär. På så sätt bör de stora ärendebalanser som finns hospolisen särskilt i storstadsområdena kunna nedbringasväsentligt, som nya anmälningar kan behandlas.Det är också därför som polisen erhåller så stor del av denya resurser som vi anser måste satsas. Målsättningen måstehela tiden vara att det skapas balans i arbetsläget mellanmyndigheterna så att resurserna tas till vara på effektivastesätt.Vi anser också att resurserna för skatterevision måsteutökas väsentligt. Härigenom kan upptäcktsrisken ökasväsentligt och det bör leda till att såväl laglydnaden sommarknadsfunktionen förbättras. På såväl kort som lång siktinnebär detta stora inkomstökningar för stat och kommun.Sammanfattning av föreslagna resursökningarNedanstående tablå visar hur vi utöver regeringensbudget vill satsa extra resurser på en utökad kamp motekobrottsligheten under /95.Polisen52 mkrSkattemyndigheterna50 mkrKronofogdemyndigheten3 mkrDomstolarna10 mkrTullen3 mkrInformationskampanj10 mkrTotalt128 mkrBeräknade intäktsökningar 1994/95Återinförande av tulltillägg på mervärdesskatt5 mkrÖkade intäkter från utökad skattekontroll m m200 mkr Med hänvisning till det anförda hemställs1. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar50 till Polisen för ekobrottsbekämpning,2. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar3 till kronofogdemyndigheternasspecialindrivningsenheter,13. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar50 till skattemyndigheterna för utökning avantalet tjänster samt utbildning av revisorer, juristerm.fl.,24. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar10miljoner kronor till domstolsväsendet,5. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar2miljoner kronor till internationellt inriktat polisarbete,6. att utöver vad regeringen föreslagit anvisar3 till för att öka spanings- ochutredningsinsatser mot internationell ekonomiskbrottslighet riktad mot ,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kampen mot den ekonomiskabrottsligheten är ett prioriterat område ibrottsbekämpningen,8. att hos regeringen begär förslag till en nyorganisation för ekobrottsbekämpning i enlighet med vadsom i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utvecklasamarbetet mellan myndigheterna,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en samlad översyn avlagstiftningen,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att garantera resurserna till densärskilda utredningsgruppen angående brottsmisstankar isamband med utredningen av finanskrisen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändringar avaktiebolagslagen,113. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att effektivareutreda misstanke om ekobrottslighet i samband medkonkurs,114. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kungöra beslut omnäringsförbud,115. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att upprätta ett centraltkonkursregister,116. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge konkursförvaltarna en meraktiv roll,117. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av revisorernas rolloch uppgifter,118. att hos regeringen begär förslag tilluppläggning och genomförande av en brett upplagdinformationskampanj om ekobrottsligheten i enlighet medvad som i motionen anförts,19. att anslår underanslaget till för eninformationskampanj mot ekobrottsligheten,20. att beslutar om införande av tulltillägg förmervärdesskatt i enlighet med vad som i motionenanförts,221. att hos regeringen begär förslag tilländringar i lagen om penningtvätt i enlighet med vad som imotionen anförts,22. att hos regeringen begär förslag omskärpning av de kontrollregler som ersatt den s.k.betalningslagen,223. att hos regeringen begär förslag omåterinförande av skatteflyktslagen,224. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättssäkerheten vidbeskattningen och om lagreglerna om skatterevision,bevissäkring och betalningssäkring.2