mot · GI02Ju11 · 1994-10-26 00:00:00 — med anledning av förs. 1994/95:RR4 revisorers förslag angående insatser mot den ekonomiska brottsligheten InledningRiksdagens revisorer har till avlämnat ett förslagtill åtgärder angående insatser mot den ekonomiskabrottsligheten. Förslaget är ett resultat av en rapport somrevisorerna redan tidigare avlämnat (Rapport 1993/94:6 Denekonomiska brottsligheten och rättssamhället).Revisorerna framhåller att några färdiga förslag frånrevisorernas sida inte presenteras i rapporten -- i ställetdiskuteras tänkbara åtgärder om vad som skulle kunna görasinom olika områden för att begränsa och beivra denekonomiska brottsligheten på effektivare sätt än i dag.Revisorerna anser att arbetet på regeringsnivå under långtid varit otillräckligt och att kritiken som framförs i rapportendärför gäller flera regeringar. I revisorernas rapport, bilaga1, s. 7, sammanfattar revisorerna den situation somsocialdemokraterna lämnade efter sig och som mötte den år1991 tillträdande regeringen:Mot slutet av 1980-talet avmattades arbetet mot denekonomiska brottsligheten. Polisens lyckades inte fyllavakanserna inom ekorotlarna i tillräcklig utsträckning.Ärendebalanserna växte och många brottsanmälningar blevinte föremål för utredning. Det blev allt tydligare attmyndigheterna inte hade resurser och kompetens att klara avsituationen.Revisorerna framhåller dock att myndigheternassvårigheter att bemästra de ekonomiska brottenuppmärksammats och att den föregåenderegeringens initiativ förbättrar myndigheternas situation menatt de initiativ som tagits inte varit tillräckliga. Arbetet bördärför, enligt revisorerna, drivas vidare, kompletteras ochsystematiseras.De synpunkter som framförs i revisorernas rapport ärvärda att beakta och stämmer väl överens med den kritik somden borgerliga regeringen framförde under sin mandatperiodoch som gällde tidigare socialdemokratiska regeringarsbristande insatser mot den ekonomiska brottsligheten.Kortfattat kan sägas att vi i stort delar den uppfattning somkommer till uttryck i revisorernas rapport både vad gällerbehovet av insatser mot den ekonomiska brottsligheten ochden kritik som framförs.I vissa avseenden bör dock den bild som ges i rapportennyanseras och kompletteras.Vår inställningDen ekonomiska brottsligheten är utan tvivel ett allvarligtproblem och den måste bekämpas inte minst för attupprätthålla respekten för strafflagstiftningen och för attvärna moralen i näringslivet och i samhället i övrigt. Denekonomiska brottsligheten utgör också ett allvarligt hot motmarknadsekonomins funktionssätt. Ekonomisk brottslighethotar själva fundamentet för marknadsekonomin,samhällsmoralen och den sociala välfärden.Självfallet är det av stor betydelse att kampen mot denekonomiska brottsligheten förs på ett sådant sätt attinsatserna i största möjliga utsträckning riktas motbrottslingarna och de brottsliga gärningarna som sådana.Samtidigt får lagändringar och andra åtgärder inte utformasså att de lägger hinder i vägen för den lagliganäringsverksamheten. Enligt vår bestämda uppfattningmåste det alltid råda balans mellan intresset att bekämpabrottslighet, å ena sidan, och konsekvenserna församhällsekonomin och medborgarna, å den andra sidan.All brottslighet måste bekämpas inom de gränser somrättsstaten sätter. Vi får aldrig tillåta att kampen motbrottsligheten leder till en urholkning av de värden somstatsmakterna har ett särskilt ansvar att skydda.I revisorernas rapport bilaga 1, s 228, andra stycket,framhåller revisorerna följande:Samtidigt bör framhållas att i de fall ekonomiskkriminalitet upptäckts så vet man normalt också vem ellervilka som har begått brotten. Ändå kan bevissvårigheternavara överväldigande, och brottets exakta utsträckning varasvår att fastställa. Denna situation -- som oftast klargörs medall önskvärd tydlighet i massmediernas reportage -- tordevara särskilt påfrestande för rättsmedvetandet hosallmänheten.Den ekonomiska brottsligheten är till sin natur svårutredd,vilket ofta innebär bevissvårigheter för åklagare infördomstol. Detta är ett stort problem för de myndigheter somhar att utreda och bekämpa ekonomisk brottslighet. Enligtvår mening kan det dock aldrig godtas att beviskraven sänksenbart för att lättare få till stånd en fällande dom.Bevislättnader sker alltid till priset av minskad rättstrygghet.Enligt de grundläggande rättsstatliga principer somkännetecknar vårt rättssystem -- och som man kan få intryckav att revisorerna här inte tillräckligt beaktat -- anses detviktigare att oskyldiga inte fälls än att en skyldig går fri.Den föregående regeringens insatser mot den ekonomiskabrottslighetenMed tanke på de åtgärder som revisorerna efterlyser i sinrapport finns det anledning att erinra om några av de åtgärderoch förslag mot den ekonomiska brottsligheten som denföregående regeringen under sin mandatperiod redovisade ide båda rapporterna Svart på vitt om ekonomisk brottslighetoch Företagande & konkurrens på likvärdiga villkor.PolisbristBristen på poliser är avhjälpt. Vid halvårsskiftet 1994fanns ca 17 100 färdigutbildade poliser mot de knappt16 000 som fanns när den föregående regeringen tillträdde år1991. Av erfarenhet vet vi att polisbrist drabbar utredningarangående ekonomisk brottslighet och att det därför är avavgörande betydelse för brottsbekämpningen att vi fårbehålla antalet poliser på minst nuvarande nivå.MyndighetssamverkanUnder den föregående regeringens mandatperiod harRiksåklagaren, och gjorten omfattande översyn av administrativa rutiner,samverkansformer och kontrollåtgärder m.m. som berörinsatser mot den ekonomiska brottsligheten. Arbetetsinriktning har varit att effektivisera handläggningen, att ökakompetensen och samarbetet myndigheter emellan och attundanröja administrativa hinder. Myndigheternas arbete harockså innefattat att i ökad utsträckning samarbeta med ochta tillvara de kunskaper och erfarenheter som finns hoskonkursförvaltaren och de revisorer som konkursförvaltareanlitar.RÅSOPPå regeringens initiativ beviljade Riksåklagarenextra resurser för tillskapandet av en särskildutredningsgrupp RÅSOP (Riksåklagarens specialoperation).RÅSOP inrättades med uppgift att ta sigan undersökningar i ärenden som rör kvalificerad ekonomiskbrottslighet riktad mot banker och andra finansinstitut.Teknisk utrustning, ADBFör /94 öronmärkte regeringen 60miljoner kronor för att förstärka och utveckla denkvalificerade kriminalpolisverksamheten särskilt vad gällerteknisk utrustning och ADB-stöd. En väsentlig del av dessamedel har anvisats för den kvalificerade ekonomiskabrottsbekämpningen.Eko-åklagareI enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen(prop. 1993/94:100, JuU23) beslutade att förstärkaåklagarväsendets budget med , vilketmotsvarar 30 nya eko-åklagare.EkobrottskommandoRegeringen beslutade att en central enhet (ettekobrottskommando) för bekämpning av ekonomiskbrottslighet skall inrättas . Regeringenuppdrog åt Riksåklagaren, ochRiksskatteverket att, under ledning av Riksåklagaren,utarbeta ett förslag till väsentligt fördjupat samarbete pårikstäckande nivå mellan förspeciella mål, och berörda delar avskatteförvaltningen och exekutionsväsendet. Den 1september 1994 presenterade Riksåklagaren gruppensförslag om inrättande av ett ekobrottskommando förregeringen.Den dominerande uppgiften för enheten skall enligtförslaget vara den operativa verksamheten. Enheten skallhandlägga de allra mest omfattande, tidskrävande ochjuridiskt komplicerade ärendena som rör ekonomiskbrottslighet. Vidare bör ärenden som rör helt nyabrottsföreteelser kunna handläggas av enheten. I förslagetframhålls att detta kan vara ett sätt att snabbt försöka få framdomstolsavgöranden eller att kunna lägga fast lämpligaarbetsmetoder som sedan kan överföras till regionala ochlokala myndigheter. Enheten föreslås också fungera som en''föregångsmyndighet'', dvs. utgöra en allmänkunskapsresurs, bl.a. i internationella frågor, för andraåklagarmyndigheter och för polismyndigheter somhandlägger ärenden angående ekonomisk brottslighet.Vidare bör enheten allmänt verka för utveckling när detgäller bekämpningen av ekonomisk brottslighet.Den föregående regeringens insatser och förslag tillåtgärder kommer att innebära betydande förbättringar förmyndigheter att utreda och bekämpa ekonomisk brottslighet.Enligt vår mening är det därför mycket angeläget attvidareutveckla arbetet från den plattform som byggts upp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser mot den ekonomiskabrottsligheten.