mot · GH02Jo510 · 1994-01-25 00:00:00 — Alternativ till burhållning av värphöns Djurskyddslagen (1988:534) ställer sådana krav på goddjurmiljö, främjande av djurhälsa och möjligheter tillnaturligt beteende för djuren att de inte uppfylls av detdominerande systemet med burhållning av höns föräggproduktion. Trots att detta beslutades höllsännu 1992 av de svenska värphönsen i bur.Forskning pågår om alternativ men många frågor är ännuobesvarade. Anläggning och skötsel av ströbäddar,gödselhantering, ljus- och ventilationsförhållanden liksomvilka system man väljer för dessa hör till de områden därkunskaperna måste ökas. Djurmaterialets betydelse,liksom uppfödningsmetoder och fodersammansättningmåste också ägnas fortsatt intresse. Det har heller inte varitmöjligt att göra en ekonomisk jämförelse mellan olikasystem för äggproduktion.Under hösten 1993 har en debatt om burhönsförbudetfrån 1999 blossat upp på nytt. Det har i frågasatts ombeslutet verkligen är realistiskt. Denna debatt har haft del av sin grund i en rapport från Statens jordbruksverkdär man förslog att burhönsförbudets ikraftträdande bordeflyttas . I den remissbehandling som skett avrapporten har mer eller mindre stark kritik mot dess förslagframförts av bland andra , olikadjurskyddsorganisationer och . Idebatten har också framförts kritik mot att signalerna tillnäringen varit för otydliga så att tvivel har uppstått omförbudet verkligen skulle komma att träda i kraft vidbeslutad tidpunkt.Årlig information till riksdagenVi vill betona att beslut skall bestå. Vi delar därregeringens uppfattning men anser att 1997 är en alldelesför sen tidpunkt för nästa information till i dennafråga. Då återstår endast av avvecklingstiden vilketinnebär att alternativen måste vara mycket långt frammeom tidplanen skall hållas. För att följa den utveckling sompågår anser vi att måste få information medkortare intervall. Vi anser därför att regeringen bör lämnaen årlig redogörelse till för hur arbetet medalternativ till nuvarande produktionsformer fortskrider,vilka framsteg och svårigheter man möter och hurkostnaderna kan tänkas bli i de olika systemen. Vi menaratt detta är viktigt inte minst för att signalerna från politikertill uppfödare måste bli så tydliga som möjligt.KonsumentinformationVi vill också slå fast att vi anser att även ifortsättningen skall ha en äggproduktion av ungefär denomfattning som finns . med en ökadinternationell handel krävs god och lättillgängligkonsumentinformation. Vi vet att ägg hör till de livsmedeldär kvalitetsmässigt ligger mycket långt framme. Vitillstyrker därför regeringens förslag om en frivilligmärkning av ägg med avseende på hur äggen producerats.En sådan märkning bör komma till stånd med det snaraste.Medel till forskningHittills har enligt bedömningarsammanlagt satsats på forskning omalternativa inhysningssystem. Av dessa medel beräknasSveriges ha avsatt 3--4 miljoner underperioden /98 till 1993/94. För att stärka och om möjligtpåskynda forskningen om alternativa produktionsformerförordar vi en utökning av anslagmed 2 miljoner för /95. Medlen bör kunnakomma till användning i forskning som syftar till att uppnåde av uppställda målen om att utveckla alternativsom inte leder till försämringar i djurhälso- ellerarbetsmiljösynpunkt som produktionen måstekunna ge lönsamhet även i en internationellkonkurrenssituation.Arbetsmiljö och informationEn viktig fråga som inte får ställas åt sidan i arbetet medatt finna former för äggproduktion, som är acceptabla urdjurskyddsynpunkt som de ger förutsättningar fören lönsam produktion, är arbetsmiljön i fjäderfästallarna.Luftkvalitet, arbetsställningar, ljusförhållanden m.m.måste vara sådana att de människor som är sysselsatta inomproduktionen inte utsätts för onödiga risker. Kunskapen omhur arbetsrutiner, vid återkommande skötselmoment samt isamband med byte av hönsbesättningar, påverkas avalternativa system måste öka. Också val av produkter förtill exempel rengöring och som strömedel har betydelse förarbetsmiljön i hönsstallarna. Det är viktigt att de olikamöjligheter som förts fram, inte minst frånLantarbetareförbundet, får omsättas i praktiska försök medolika inhysningssystem. De utökade medel till forskningsom vi föreslagit ovan bör kunna användas även till den typav försök vi talat om här liksom till annanarbetsmiljöforskning. Information och utbildning till ägareoch anställda inom produktionen av ägg likaväl som tillandra nyckelgrupper såsom handel och andra avnämaremåste öka fram till förbudets ikraftträdande.Ägg i läkemedelsindustrinEtt problem som har framkommit vidjordbruksutskottets handläggning av burhönsfrågan är desärskilda krav som ställs på ägg för medicinskt bruk, vilkaför närvarande utgör av den inhemskaproduktionen, en andel som beräknas öka snabbt.Läkemedelsindustrin har mycket höga krav på de ägg mananvänder. De får till exempel inte ha plockats från golv medströbädd. Den svenska äggproduktionen håller dock en iinternationell jämförelse hög standard bland annat genomatt den fruktade sjukdomen salmonella förekommermycket sporadiskt i svenska besättningar. Det är därförviktigt att särskilt studera förutsättningarna för attläkemedelsindustrin skall kunna använda svenska ägg äveni fortsättningen. Med hänvisning till anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om årliga redogörelser till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmiljön,3. att beslutar att anslå ytterligare 2 000 000 krpå anslag I 1 till forskning omalternativ till bursystem för äggproduktion,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läkemedelsindustrins behov avägg.Stockholm den 21 januari 1994Margareta ()()()()()()()()()()1 Yrkande 3 hänvisat till UbU