mot · GH02A466 · 1994-01-25 00:00:00 — Sammanfattning och förslag till åtgärderBlekinge län måste prioriteras därför att länet i vissaavseenden uppvisar lika stora problem som Norrlandsinland. Stora insatser måste göras för att bekämpaarbetslösheten och satsa på högre utbildning och forskning.ROT-verksamhet i stor skala ska ske.Nätverksuniversitet i (, ochKarlskrona/Högskolor) bör få ökat stöd.Ett Östersjöinstitut med inriktning på miljö och handelbör inrättas i , och/ellerFiskeristyrelsen bör lokaliseras till Blekinge.Vidare bör medel tillföras länet för generella åtgärderför att utveckla små och medelstora företag.Regionens militära verksamheter ska får breddadeuppgifter.120 miljoner ska anslås till Kustbanan.Satsa på järnvägen ----ges i uppdrag att projektera en utbyggdOstkustbana.Projektet med havsbaserade vindkraftverk måsteutvidgas.Den framtida infrastrukturen måste utredas.Åtgärder för att motverka ungdomsarbetslöshet måstesättas inBlekinge -- länet med de stora möjligheternaBlekinge har många goda förutsättningar för attutvecklas. I finns attraktiv natur, tätortsstrukturlängs kusten och goda boendemiljöer och dessutomlägesmässiga förutsättningar för att fungera som enkommunikationsknutpunkt vid Östersjön.Utomordentliga möjligheter finns för att få till stånd ensjudande aktivitet inom handel, forskning, kultur,utbildning, turism etc. mellan de nya och gamlaÖstersjöländerna. Ett arbete som har startat och bör gescentralt stöd.Blekinge har drabbats hårt av lågkonjunkturen på grundav länets industristruktur. Arbetslösheten har nåttrekordhöga nivåer -- speciellt för ungdomar. Det är heltoacceptabelt att stora ungdomsgrupper hamnar utanförarbetsmarknaden.Jag beskriver nedan åtgärder för att minskaarbetslösheten och minska beroendet av industrier med''mogna'' produkter och gamla samhällsstrukturer. Jagbeskriver hur ska omvandlas för att kunna vara endel av ett expansivt och miljöanpassat Sverige.Regionalpolitikens målNorrlands inland, skogslänen, Bergslagen ochSydostsverige har inte tillhört de expansiva delarna avlandet. Av flera skäl, t.ex. miljömässiga, sociala ochtrafikekonomiska, borde stå på flera ben, varav ettbör vara (Sydostsverige) i strävan att uppnåregional balans.De övergripande målen för regionalpolitiken säger attmänniskor oavsett var de bor i landet skall ges tillgång tillarbete, service och en god miljö.NäringslivBlekinges näringslivsstruktur karakteriseras av en högindustriandel och markant storföretagsdominans med klarexportinriktning. Dessa baseras ofta på produkter varsframtid i är diskutabel.Satsningar måste ske i branscher och tekniker som hargoda utvecklingsmöjligheter och som baseras på sektorerdär kan hävda sig, dvs. kunskapsintensiva ochhögteknologiska branscher.Exempelvis bör teknikcentrum i somutvecklar framtidsprodukter stödjas. Det kan bland annatske med hjälp av de medel som anslår tillkompetensutveckling.Blekinge har goda förutsättningar att få till stånd brarelationer med övriga östersjöstater. som i slutetav var största stad som knutpunkt i densvenska flottan, skulle återigen -- men i fredligasammanhang -- kunna bli en knutpunkt för Östersjön.Särskilt samarbetet med har en hög potential i bl.a.ekonomiskt avseende. Några områden för dessasamarbetssträvanden kan vara miljöområdet och inomenergi- och miljöteknik och olika handelskontakter medfärjeförbindelser.Möjligheterna att bredda verksamhetsområdet för demilitära styrkor och anläggningar som finns i länet börutredas. Militär personal kan bidra till omvandlingen avBaltikums försvars- och räddningstyrkor, det kan vara nyamiljö- och gränsövervakningsuppgifter och i sjöräddning,det kan vara nya centrum för utbildning i ledarskap ochorganisation. Kreativitet måste belönas -- i framtidenkommer det inte att vara aktuellt med enbart militärauppgifter.Det är nödvändigt att kraftfulla strukturella insatser görsför att vända utvecklingen i . Det gäller dels attminska beroendet av de stora företagen inom mognabranscher genom satsningar på utveckling av medelstoraoch små företag inom många branscher. Dels att skapa enlångsiktig robust och dynamisk arbetsmarknadgenom strategis utlokalisering av statlig verksamhet ochsatsningar i tjänstesektorn. Särskild vikt måste läggas vid attskapa fler arbetstillfällen för kvinnor och ungdomar.Regionalpolitik för kvinnor och ungdomarRegionalpolitikens utformning har missgynnatkvinnorna. Vid redovisningen av olika slags statistik överutvecklingen har man förbisettkönsaspekten. Om man skall leva upp till målsättningen attkvinnor skall ha likvärdig tillgång till arbete, service, kulturoch fritid måste man börja med att beskriva verkligheten.Det regionalpolitiska stödet måste omprioriteras ochunder kommande år gynna kvinnor i större utsträckning,eftersom läget är kritiskt just för kvinnor, särskilt ungakvinnor. Eftersom den offentliga sektorn har så storbetydelse för kvinnorna och deras möjligheter att få arbeteborde regionalpolitiska medel kunna användas tillsatsningar på offentlig sektor inom utsatta regioner.Det behövs forskning om kvinnor i glesbygden, vilkavillkor de lever under och vilka regionala satsningar somkrävs.Ungdomar måste garanteras utbildningsplatser ellerberedskapsarbeten eller andra typer av meningsfullasysselsättningar. Att låta människor gå arbetslösa närbehoven är stora av nya kunskaper och kreativa människorär ett oförsvarligt slöseri med resurser och bäddar försociala problem.Offentliga investeringarVänsterpartiet föreslår i sin alternativa statsbudget 2,2miljarder i ROT-verksamhet och ett investeringsstöd tillbyggnade av bostäder. Byggandet i är nere på1930-tals nivå. Detta är oacceptabelt. Därför föreslårvänsterpartiet och socialdemokraterna i kraftigasatsningar på framför allt ROT-verksamhet. En rimlig delav dessa extranslag går till . De ska möjliggöra atti princip alla offentliga lokaler som behöver upprustas ochbyggas om -- skolor, dagis, vårdhem, etc -- ska åtgärdasunder 1994 och 1995. Anslagen skapar också en vissnyproduktion av bostäder dessa år.Gör till ett miljölän med länsparlamentBlekinge bör sätta upp som mål att kunna vara endel av ett ekologiskt anpassat samhälle, dvs. att demänskliga verksamheterna i länet inte ska belasta naturenmer än vad miljön tål.Ansvaret för detta bör ligga på ett länsparlament. Ettlänsparlament bör inrättas för att samla alla regionalamyndigheter etc. Inte enbart för miljöns skull utan även föratt effektivisera olika verksamheter, förenklaadministrationen, fördjupa demokratin, e.t.c.Speciellt viktigt är att ekologiska balans intestörs ytterligare. Därför är det viktigt att se över hurutsläppen från till snabbt ska minska.En som är ett av de tydligaste hoten motÖstersjöns överlevnade är naturligtvis oacceptabel.Om dör -- vilket den är på väg att göra -- dörBlekinges själ.Vindkraften i ska utvecklas i stor skala. Blekingehar här stora förutsättningar att bli det ledande länet i dennaframtidsbransch. Projekten med de havsbaseradevindkraftverken bör kraftigt byggas ut. Denna teknik kan iframtiden vara en svensk exportprodukt. Redan föreliggerdet ett stort internationellt intresse för denna verksamhet.UtbildningEtt framträdande mönster är att utbildningsnivån ärlägre i de delar av landet som behöver regionalpolitisktstöd. Den snedfördelningen finns såväl förkorttidsutbildade som vid tillgång på högskolestudier.Kompetensutveckling inom högre utbildning har bliviten allt viktigare förutsättning för en regions utveckling ochöverlevnad. En jämförelse med övriga delar av landet visaratt är i stort behov av ökad kompetensförsörjningför att klara den nödvändiga strukturomvandlingen avnäringslivet.Ett Östersjöinstitut bör lokaliseras i . Det skafrämja utbytet och kunskapen om . Institutet skautbilda både svenskar och människor från våra grannländer.Det kan gälla ett flertal områden: handel, miljöteknik,freds- och konfliktforskning, energisystem, kultur- ochspråkutbildning.Ett Östersjöinstitut i skulle kunna lämnavärdefulla bidrag till en positiv samhällsutveckling iÖsteuropa.Även utbyte med på andra utbildningsnivåerska stödjas, från högstadiet och uppåt.Nätverksuniversitet i (, ochKarlskrona/Högskolor) får i Vänsterpartietsbudgetförslag ökade resurser.Fiskeristyrelsens fiskelaboratorium på Saltö iKarlskrona ska ges ökade resurser med tanke på degigantiska miljöproblem som hotar ett antal av våraviktigaste fiskarter, torsk, ål och lax.Järnvägen och andra trafikslagJärnvägarna och övrig kollektivtrafik i länet har underlång tid varit eftersatta. Det har inneburit ständigtförsämrad turtäthet och längre restider vad beträffarpersontrafiken. Godstrafiken på järnvägen har minskat.Nu när det är lågkonjunktur är investeringar iinfrastruktur helt nödvändiga. anslår i sinstatsbudget mer än 1,8 miljarder utöver regeringens förslag.Det betyder att akuella järnvägsinvesteringar kan göras ochvägunderhållet kan ökas. Detta skapar mångaarbetstillfällen.Snabbtågens succé i och på kontinenten gör attintresset för att resa med järnväg ökar. Om en seriössatsning görs på avancerade, högeffektiva tåg kommer detatt leda till en successiv ökning av antalet järnvägsresor.IC3-tågens succé på kustbanan (600 000 passagerare år1993) visar att järnvägen är en del om mansatsar seriöst. En järnvägstunnel under somtrafikeras av snabbtåg öppnar spännandeframtidsmöjligheter.Kustbanans vidare upprustning ochmodernisering måste säkerställas. Kostnad ca 120 miljonerkronor under kommande budgetår. bör geregeringen detta till känna. ''Kust-till-kustbanan'' måsteprioriteras av berörda parter för att långsiktigt garantera enpositiv utveckling av rsenadevolymen. ExempletKustbanan visar att om man satsar på att ta fram en ny,modern ''produkt'' som kunder efterfrågar kan man skapaett helt nytt resemönster. Omsorgen om miljön gör också attfler kräver miljövänliga transportmöjligheter.Banverketbör få i uppdrag att projektera en ny järnvägssträckning,''Sydostkustbanan'', från längs ostkusten tillKarlskrona med anslutning till färjeterminalen iKarlskrona.Järnvägen ----Älmhultbör byggas ut och användas även till persontransporter.En sådan järnvägsutbyggnad skulle kunna få storbetydelse för att stärka utvecklingen i området, förbättradet regionala samarbetet och underlätta handelsutbytetmed och kontinenten. Speciellt det starktökande utbytet med ställer höga krav på länetsframtida infrastruktur.Underhållet av vägsystemet börprioriteras. Priset på åtgärder är nu lågt och arbetskraftfinns. anslår i sin statsbudget medel till ökatvägunderhåll. Ca 30--mer bör investerasi . Även trafikfällor och flaskhalsar i vägnätet skabyggas bort.Behovet av utökad hamnkapacitet börutredas och åtgärdas vid behov.Det bör utredashur det regionala inflytandet ska öka överinfrastruktursatsningar. I dagens läge har ochbanverket för stort inflytande. Det demokratiska inslaget idagens ordning är ringa.En framtidsinriktad genomgångav länets transportapparat bör göras. Inte minstmiljöanpassade kommunikationer -- t.ex. data- ochtelekommunikationer bör utredas. Detta för att skapaförutsättningar för ett kretsloppsnapassat näringsliv med engod framförhållning. Med hävisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att utvecklaBlekinge län,2. att att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att breddaverksamhetsområdet för militär personal och anläggningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad ROT-verksamhet ochövrigt byggande,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta ettÖstersjöinstitut,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nätverksuniversitet iSydostsverige (, och /Ronnebyhögskolor,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat anslag till Kustbanan,47. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övriga järnvägsåtgärder iBlekinge,48. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat vägunderhåll m.m. iBlekinge.4