mot · GH02Fö334 · 1994-01-25 00:00:00 — Att i dagens läge fortsätta att öka anslagen till detsvenska försvaret vore ett felaktigt beslut. Det skulleinnebära att fortsätter på sin inslagna linje som ettav de mycket få länder i som ökar sina militärautgifter. minskade NATO sinamilitära utgifter . minskar sina militärutgifter med omkring30 % och inom OSS-området skärs militärutgifterna ochstyrkornas numerärer ned kraftigt. hävdar t.o.m. högamilitärer i att vi kan sänka våra militärutgifter,eftersom det inte finns något tänkbart militärt hot motSverige inom en överskådlig framtid.I ökas nu militärutgifterna med utöver inflationen, vilket innebär enökning med --1997.Denna ökning presenteras inte som en upprustning utanendast som en strukturrationalisering av försvaret. Dennabeskrivning är inte korrekt. Det handlar de facto om enmilitär upprustning av i vart fall luftförsvaret (JAS), flottan(nya ubåtar och ytfartyg) och delar av armén (nyastridsvagnar, ammunition och missiler).Det finns inga skäl att öka försvarsutgifterna. I ställetbör nu dessa sänkas för att ge utrymme åt en bättre ochmodernare försvars- och säkerhetspolitik. Bl.a. kanföljande besparingar göras inom krigsmakten: möjligt, dock senast efter delserie ett(ca 30 plan). Stoppa import av stridsvagnar (minst 6miljarder kronor). Stoppa JAS (ett antal miljarder,storleksordningen avgörs av när projektet avbryts).Stoppa BAMSE och Bonus (). Stoppa nya ubåtar (om Gotlandsinköpen stoppas och ubåt2000 skrinläggs). Lägga ned fler regementen ().Men är det viktigaste trots allt inte bara att se på vilkamilitära neddragningar som kan göras. Man måste i ställetse framåt och se vilka redskap som står till buds för enmodern och effektiv säkerhetspolitik i ochinternationellt.De flesta är säkert överens om att det viktigaste av alltför en stabil utveckling för fred i är att dendemokratiska processen och den ekonomiskareformeringen i lyckas. Det finns hot mot dennautveckling. Ett hot är nyfascism och gammal storryskimperialism. Ett annat hot är inbördeskrig och krig i det f.d.Sovjetväldet. Ett tredje hot är västerländsk isolationismsom leder till ett uppdelat i ett fattigt öst och ett riktväst.Det viktigaste målet för den europeiskasäkerhetspolitiken bör vara att verka för politiskt,ekonomiskt och även militärt samarbete med Ryssland.I dag satsar på ett militärt försvar av det svenska territoriet(mot ryskt angrepp). satsas på ekonomiskt stöd till hela östra . Dettaär en allvarlig felprioritering av resurser. Vill föraen politik som skall gynna fred och stabilitet så måste viprioritera om från militärutgifter till en offensiv och modernsäkerhetspolitik. Resurser måste satsas på att stödjauppbyggandet av demokratiska strukturer i , påuppbyggandet av fungerande demokrati och ekonomi.Sverige bör verka för att handeln mellan ochRyssland underlättas genom minskade handelshinder ochökat stöd till industrier och företag som vill etablera handelmed östra . Detta kan göras genom att företagenerbjuds riskgarantier, eller att ställer upp medökade exportkrediter vid östhandel.En omfördelning av proportionerna mellanmilitärutgifter och Östeuropastöd från dagens 40/1 till 20/20skulle ge en bättre säkerhet på längre sikt.Dessutom bör internationellt verka för en sådanomprioritering.Allt detta underlättar och påskyndar att snarastkan uppfylla enprocentsmålet för u-landsbiståndet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utredning bör tillsättas föratt göra en grundläggande översyn av den svenska försvars-och säkerhetspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör avbrytasså snart som möjligt, dock senast efter delserie ett (30 plan),3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att planerna för en nyubåtsgeneration, ubåt , bör avbrytas samt att inga nyabeställningar av ubåtar typ görs,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen börstoppa medlen för utveckling av ochammunitionen Bonus,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att , som en del i en aktivsäkerhetspolitik för 2000-talet, bör utöka det ekonomiskabiståndet till länderna inom OSS och tillbaltstaterna,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att , som en del i en aktivsäkerhetspolitik för 2000-talet bör verka för ett ökat stöd,såväl ekonomiskt som politiskt, till iinternationella fora,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör öka sitt u-landsbistånd för att uppfyllaenprocentsmålet.1