mot · GH02N306 · 1994-01-25 00:00:00 — Det finns goda förutsättningar och möjligheter att bättreutnyttja skogsråvaror i skogslänen. Råvaran förträförädling är unik till sin kvalitet.Ett regionalt i samverkan med näringslivetbör inrättas i syfte att utveckla utnyttjandet av trä och annanskogsråvara för att långsiktigt stärka regionens tillväxt ochkonkurrenskraft.Den svenska skogsnäringen har klarat sigbra trots att de producerade varorna till stor del varit avbulkkaraktär. Konkurrenskraften och lönsamheten harökat . Returfibern börjar ersättafärskfibern och industrier etableras därför närmarebefolkningstäta områden.Inom skogsnäringen har man mött den hotadekonkurrensen med i första hand rationaliseringsåtgärder.Man börjar dock närma sig vägens ände när det gällerrationaliseringar, vilket innebär att utnyttjandet avträråvaran måste utvecklas. Vi står inför en nysituation där tillväxten vida överstiger den årligaavverkningsnivån. En situation där vi inte behöver allt virkevi kan producera leder i ett första steg till sjunkandevirkespriser, i ett andra till att skogsbruket inom vissaområden helt upphör. Detta kommer naturligtvis att slåhårdast mot de områden som har de längstatransportavstånden. Detta betyder att skogsbruket mycketsnart kan bli ogynnsamt för stora delar av norra att råvaran är unik från kvalitativ synpunkt.Därför räcker det inte med ökade satsningar på de tvånuvarande grenarna av skogsbaserad industri. Vi måsteutveckla nya förädlingskejdor med skogen som råvarubas.En viktig samhällsuppgift blir att skapa förutsättningarför att bättre ta till vara den skogliga naturresursen underformer som är anpassade till de naturliga förutsättningarna.Ett brett statligt program med betydande insatser avforskning och utveckling samt utbildning är nödvändigt.Massa- och pappersindustrinMassa- och pappersindustrin har liksom svensk ochnordisk skogsindustri att slå vakt om den färskfiberbaseradeindustrin. Denna industris betydelse för landet talar för attden statliga basen för forskning och utveckling bör stärkassamtidigt som industrins egen FoU ökas väsentligt.Behoven av att öka produkternas kunskapsinnehåll ochdärmed dess värde är väl utredda (DS 1981:62 och SoU1991:83).Här behövs stärkande insatser, t.ex. riskkapital,konkurrenskraftiga energipriser, FoU-stöd,utvecklingsprogram för träindustrin och exportstöd. Detbör uppdras åt en särskild utredning att föreslå nödvändigainsatser.SkogsbruketVi står inför en situation där tillväxten vidaöverstiger avverkningarna. En situation då vi inte behöverallt virke leder till sjunkande virkespriser, vilket slår hårdastmot områden med långa transportavstånd.Skogsnäringens framtida roll för sysselsättningen,regional balans och ekonomisk tillväxt avgör i vad mån denkan utvecklas på ett sätt som upprätthållerkonkurrenskraften.Den nya skogspolitiken innebär slopande av paragrafersom bidragit till aktiviteter i inlandet samt även av de bidragsom kompenserat för klimat och för de långatransportavstånden. Följden av dessa beslut är attkostnaderna för skogsbruket i inlandet blivit så höga inte kan bedriva ett lönsamt skogsbruk. Därtill harindustrin infört ett avståndsrelaterat pris för råvaran vilketgör situationen kritisk för inlandet.Det är därför av högsta nödvändighet att på kort siktåterinföra ett samhälleligt stöd till skogsbruket. Detta stödbör riktas till skogsvårdsåtgärder och skogsbilvägar för atttrygga de framtida möjligheterna att bedriva skogsbruk iinlandet. Därför bör 100 miljoner anslås för attstimulera till aktivitet inom privatskogsbruket i inlandet.Stödet skall vara aktivitetsfrämjande för skogsvården,kvalitetsskogsbruket samt stöd för att bygga miljöanpassadeskogsbilvägar med ny teknik. Det finns även behov attsnabbt utveckla nya förädlingskedjor med skogen sområvarubas. Här bör en utredning tillsättas och ett brettstatligt program inrättas.Träförädlande industriSågverken och snickeriindustrin har stor andel små ochmedelstora företag och mycket svag egen FoU.Det senaste året har speciella satsningar inletts för attstärka träteknisk forskning och träfiberforskning i Sverige.Dessa satsningar kommer dock främst att stärka befintligkompetens i Stockholmsregionen.Bilden av träindustrin är att den har låg förädlingsgradoch består av små företag. Dessa små företag har storekonomisk betydelse för regionen. Det krävs därför enlångsiktig regional kunskapssatsning för att skapakontinuerlig konkurrensförmåga.I finns (),, ochRikssågverksskolan samt branschinstitut som SkogForskoch Träinformation. Det finns således hög kompetens ochavancerad utrustning inom såväl grundläggande somtillämpade fysikaliska, kemiska samt estetiska ochekonomiska och till viss del tekniska ämnen. SLU ochUmeå universitet har startat ett forskningssamarbete somsyftar till att bättre förstå det ekologiska samspelet i borealaskogar.Forskning inom ett antal tekniska ämnen (exempelvisenergiteknik, material och bearbetningsteknik,maskinteknik) finns vid som även har enavdelning för träteknik i . I finnsdessutom branschinstitutet att det finns hög kompetens och avanceradutrustning inom regionen är det mycket liten andel av FoU-resurserna som är riktade mot träteknisk forskning,träfiberforskning eller annan forskning med syfte attutveckla utnyttjandet av skogsråvara. Detta kan åtgärdasgenom resursförstärkning och samverkan mellan olikaforskningsinstitutioner samt mellan näring och forskning.Därigenom kan man bilda ett nätverk som knyter ihopproduktion och produkt.En sådan samverkan borde möjliggöra utveckling avskogsråvaran med bibehållen biologisk mångfald både påkort och lång sikt.Helt nya områden för utnyttjande kan också öppnasgenom resursförstärkningen. Ex. framställning avdrivmedel (etanol och andra oxygenater) och elektricitet urbiomassan samt naturnära impregneringsmedel och andrakemiska naturprodukter. En nätverkssatsning på långsiktigkompetensuppbyggnad inom träsektorn i , Skellefteåoch bör sålunda vara mycket viktig för regionensframtid men kräver resursförstärkning. Möjligheter tillnätverkssamarbetet med högskolorna i ,, och bör beaktas. (Börlanda i utredning. )BioenerginUtnyttjande av skogen som energikälla är underutveckling. Fortsatt stöd bör ges till investeringar ianläggningar i anslutning till tätorter som kan producerabåde el och värme. Även den småskaliga användningenbehöver utvecklas. Här behövs teknisk utveckling för attmöjliggöra miljövänlig, bränsleeffektiv eldning ochorganisatorisk utveckling för att skapa bränsleförsörjningför lokala marknader.Användningen av biobaserat drivmedel måste ökas itransportsektorn. Både skogen och nya jordbruksgrödorkan bilda råvarubas för en ny drivmedelsindustri.Framtiden måste förberedas . Bioteknikensindustriella möjligheter måste utforskas. Nya bryggor måsteslås mellan forskning och utbildning som är inriktad påindustriell utveckling och sådan som är inriktad på biologiskareell produktion -- framtidens viktigaste industriellaråvarubas.Frågan bör göras till föremål för en bred parlamentariskutredning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ettutvecklingsprogram för träindustrin och enresursförstärkning och nätverkssatsning förkompetensutveckling i norra ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till särskildaskogsvårdsinsatser i skogslänen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning förbioteknikens industriella möjligheter samt skogsråvara förenergianvändning.