mot · GH02Kr402 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade om nya bestämmelserför statsbidragen till folkbildningen, dvs studieförbundenoch folkhögskolorna. Det principiellt viktigaste i beslutetvar dels att den statliga detaljregleringen av villkoren tillstatsbidragen upphörde och ersattes av att staten lade fastmål för statsbidragen, dels att fördelningen av de statligabidragen till de enskilda studieförbunden ochfolkhögskolorna skulle skötas av ett folkbildningens egetorgan. beslöt också om en treårig budgetrammed justering av bidraget mellanåren med hänsyn till pris-och löneutvecklingen.Redan vid införandet av det nya /92 reducerades statsbidraget med 100miljoner kr. /93 blev besparingen 300miljoner. I årets budgetproposition föreslås en ytterligarenerdragning med . har alltså statsbidragen till folkbildningenreducerats med totalt en halv miljard.Samtidigt har folkhögskolorna och studieförbundenerhållit särskilda anslag till arbetsmarknadsanpassadeutbildningar, /93 206 miljoner ochinnevarande budgetår . Även förnästkommande budgetår aviseras extra medel ikompletteringspropositionen motsvarande cirka en halvmiljard.Regering och riksdag har därmed gjort allt större avstegfrån den grundprincip som antog 1991, dvs attanslagen till folkbildningen skulle ges i ett samlat anslagsom efter folkbildningsrådets fördelning skulle frittdisponeras i enligt med de uppsatta målen.I riksdagsbeslutet markerades att de resurser somsamhället ställer till förfogande till folkhögskolornas ochstudieförbundens verksamhet ska användas till att nå deviktiga målgrupperna kortutbildade, invandrare ochglesbygdsbor samt människor med handikapp ochfunktionshinder. Som framgår av budgetpropositionenanser regeringen att verksamheten väl överensstämmermed de uppsatta målen.Samma grupper tillhör också de mest utsatta påarbetsmarknaden och uppvisar större arbetslöshetstal ängenomsnittet. Flera av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna är direkt riktade mot dessa grupper bl autbildningsinsatserna.Lite förenklat kan man säga attutbildningsdepartementet genom sänkta anslag uppmanarfolkhögskolor och studieförbund att minska sittutbildningsutbud mot målgrupperna medanarbetsmarknadsdepartementet kommer med den motsattauppmaningen att öka antalet utbildningsplatser. Jagifrågasätter det ändamålsenliga i denna ryckigaanslagspolitik. Den leder bara till planeringsproblem, dåligtresursutnyttjande och urholkad kvalitet i utbildningen ochär dessutom i strid med egna uttalanden.Urholkningen av anslagen till basverksamheten påfolkhögskolorna kan bli ödesdiger förverksamheten. De allra flesta folkhögskolorna har storafasta kostnader och är ekonomiskt mycketberoende av extrakursverksamheten.Skulle en snabb avveckling avarbetsmarknadsutbildningarna ske utan att detkompenseras med höjt basanslag kommer många skolor attfå svårt att klara sin ekonomi. Det kommer då att gå ut överkursutbudet för målgrupperna.Föredragande statsråd anmäler att man avseratt tillsätta en utredning med uppgift att genomföra enkvalitativ utvärdering av folkbildningen. Enligt minuppfattning bör detta uppdrag också innefatta en analys avvilka effekter reduceringen av anslagen till folkbildningenfått för verksamheten på folkhögskolorna och istudieförbunden. Utredaren bör också undersöka vilkaeffekter som uppstått på grund av att man övergettgrundprincipen i riksdagsbeslutet om ett samlat anslagsom folkbildningen själv fritt får disponera.Utvärderingsarbetet bör bedrivas skyndsamt så att det finnsklart till kommande års budgetarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av bidraget tillfolkbildningen.