mot · GH02Ub724 · 1994-01-25 00:00:00 — Den västsvenska regionen, som omfattar en drygfemtedel av befolkning, har de senaste årendrabbats mycket hårt av stora problem i näringslivet mednedläggning och neddragning av industriell verksamhet.Särskilt hårt har neddragningarna drabbat den i Västsverigeså betydande verkstads- och transportmedelsindustrin.Delar av exportindustrin ökar nu sin produktion utan attnågon personalökning är aktuell. En sådanstrukturomvandling förutsätter att den generellakompetensnivån i regionen höjs. Behovet av storasatsningar inom utbildning och forskning är lika stort sombehovet av investeringar i byggande och infrastruktur.För 15 år sedan var bara hälften av de lediga jobbenförenade med krav på utbildning eller erfarenhet. är detbara av jobben som saknar sådana krav. En allt störredel kräver utbildning på högskolenivå. Arbetsmarknadenför korttidsutbildade har därmed minskat dramatiskt.Vi socialdemokrater i anser attförnyelsearbetet inom vår region till stor del bör ske isamverkan. Förnyelsearbetet skall understödja deframtidsinriktade krafter som finns i regionen. I dennamotion redovisar vi vilka satsningar som bör ske påhögskolorna i . I två andra motioner redovisarvi förslag till insatser inom regionen vad gällerarbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken.Antalet förstahandssökande per plats vid de västvenskahögskolorna är större än vid huvuddelen av övrigauniversitet och högskolor i landet. Detta är en följd av atthögskolorna i erhåller en mindre andel av deresurser som anslås till utbildning och forskning än vad somsvarar mot befolkningstalen. Enligt vår mening måstedenna skeva fördelning rättas till genom att ökade resursertillförs de västsvenska högskolorna.I främst de glest befolkade delarna av de västsvenskalänen är andelen invånare med längre utbildningar låg,jämfört med genomsnittet för riket. Det är dessa delar avregionen som har drabbats allra hårdast av nedgångeninom industrin. I dessa områden behövs därför nu riktadeutbildningsinsatser inom olika ämnesinriktningar och påalla nivåer.För att öka tillgängligheten till högskoleutbildning i deområden som är belägna långt från högskolorna bör enökad satsning ske på distansundervisning. För att höjakompetensnivån hos småföretag i glesbygd är det viktigt attutveckla studieformer som den anställde på deltid kan deltai och vara kvar på företaget under studietiden.En viktig förutsättning för att klara det framtida behovetav teknisk kompetens är att få fler kvinnor att välja tekniskaoch naturvetenskapliga utbildningar. Detta kräver insatseri såväl ungdomsskolan, vuxenutbildningen som högskolan.Dessutom måste attityderna i arbetslivet till kvinnor somvalt en sådan yrkesinriktning bli bättre.De stora behoven av förnyelse av Västveriges industrikräver även ökade resurser för forskning och denforskningsstödjande verksamheten vid de västsvenskahögskolorna. Forskning inom områden som teknik ochnaturvetenskap liksom kultur och jämställdhet är viktigadrivkrafter för en positiv utveckling.I utvecklas nu ett nätverk mellan regionensuniversitet och högskolor för samarbete med sikte på högkvalitet inom forskning och grundutbildning. Syftet är bådeatt åstadkomma bättre koppling mellan grundutbildningoch forskning och att utveckla kompetenscentra med lokalförankring i industri och samhälle.Vi socialdemokrater kräver i vår partimotion att fler geschansen till gymnasie- och komvuxutbildning. Dessutomföreslår vi att högskoleutbildningen i landet byggs ut genomatt tillföra resurser motsvarande storleksordningen 6 000antagningsplatser utöver vad regeringen föreslagit. Därmedskulle viktiga satsningar på bl.a. ett s.k. basår med teknik,naturvetenskap och matematik och en utbyggnad av YTHkunna genomföras. Vid fördelning av dessa resurser börstor hänsyn tas till behoven i Västsverige.Vi socialdemokrater har, jämfört med regeringen, vid desenaste utökningarna av högskoleutbildningen förordat enlika stor ökning av antalet platser vid de stora högskolorna,och därutöver förordat en kraftigare satsning på de mindrehögskolorna. Vid den utbyggnad som vi nu föreslår för denhögre utbildningen i bör därför högskolorna iBorås, , och /Uddevallaprioriteras.Högskolan i har stor betydelse för denhögre utbildningen i där sysselsättningeninom tillverkningsindustrin minskat mer och där andelenhögskoleutbildade är betydligt lägre än riksgenomsnittet.Högskolan ger utbildning inom områdena teknik, teko,ekonomi/data, bibliotek/informationsvetenskap samtpedagogik/barnomsorg. avutbildningsplatserna är inriktade mot näringslivet.Sökandetrycket till högskolan i har vuxit kraftigt.Hösten l993 gick det tre förstahandssökande på varjenybörjarplats. Högskolan är en av de få i landet som intehade några svårigheter att fylla alla platser påingenjörsutbildningarna och gjorde där ett överintag på28%. Det samlade överintaget 1993/94 motsvarar 400helårsplatser.För att möta det stora intresset för högskoleutbildningoch för att underlätta regionens omstrukturering börhögskolan i tillföras resurser som motsvararytterligare minst 250 utbildningsplatser utöver vadregeringen föreslagit i budgetpropositionen.Högskolan i har stor betydelse för denhögre utbildningen i som har en låg andel medhögre utbildning, har få moderna industrier och där FOU-avdelningar är få vid de industrier som finns. Högskolan harockså riksunika utbildningar med sökande från sökande till högskolan är mycket högt.Möjligheter finns att ge ytterligare minst 250 ungdomar engod utbildning. Många önskar studera tillutvecklingsingenjörer, mekatronikingenjörer,idrottspedagoger eller Europaekonomer. Vid ett utvidgatanslag kan också utveckling ske av utbildning inomområdena media, arbetsvetenskap, turism och miljö.Högskolan satsar i hög utsträckning på innovation ochentreprenörskap. Detta har visat sig väcka stort intressebland annat hos flickor. Samverkan sker med bl.a.gymnasieskolan och vårdskolan. Satsningar görs medvetetför att få fler flickor att studera inom de tekniskautbildningarna.Högskolan i har stor betydelse för denhögre utbildningen i . Länet är ett industri- ochjordbrukslän som har en mycket låg andel högutbildade iarbetskraften. Utan tvekan är länet för en fortsattutveckling beroende av att högskolan i kan byggasut även i fortsättningen.Högskolan i kännetecknas av hög kompetensinom ''smala'' begränsade områden, datavetenskap, teknik,ekonomi, språk och media. Högskolan föreslås nu avuniversitetskanslern få rätt att utfärda magisterexamen ivissa ämnen. Skolans verksamhet är till mycket stor delinriktad mot det privata näringslivet.Den plan för utvecklingen av högskolan som styrelsenbeslutat innebär en utbyggnad av kompetensen som ligger inära anslutning till redan existerande ämnesområden. Föratt säkra en fortsatt utveckling av högskolan i finnsbehov av minst 250 nya helårsplatser för nästa budgetår.Högskolan i har storbetydelse för den högre utbildningen i Fyrstadsområdetvilket även omfattar glesbygd i norra ochDalsland som drabbats hårt av nedgången i bilindustrin.Högskolan ger utbildning inom teknik, ekonomi/ADB ochundervisning/humaniora. Ytterligare minst 250 ungdomarskulle kunna beredas plats vid högskolan till hösten.Högskolan som är landets minsta bör vid slutet avnittiotalet få lika stora resurser som andra regioners skolor.Bland aktuella utvecklingsprojekt inom grundutbildningenkan följande nämnas. Inrättandet av en YTH-utbildning iny studieform på halvfart, utbyggnad av decentraliseradutbildning i norra och , samt ökadeinsatser för fort- och vidareutbildning.På forskningssidan arbetar högskolan för att i samarbetemed universitet/tekniska högskolor och näringsliv få tillstånd forskningsprojekt förlagda till regionen. De närmastaktuella projekten är ett centrum för termisk sprutning,motorförbränningsteknik och teknik/miljö.Göteborgs Universitet och är internationellt framstående skolor ochviktiga centra för kvalificerad utbildning, forskning ochutveckling i . För utveckling är detcentralt att och i framtidentillförsäkras förutsättningar att bedriva lika avanceradutbildning och forskning som skolorna i Stockholms- ochMalmö--finns intresse av att bygga uppen fakultet för konstnärliga utbildningar. En sådan fakultetär ett verktyg för att fortsätta att utveckla det konstnärligaområdet och för att utveckla samarbetet med devetenskapliga fakulteterna.Göteborgs universitet har visat intresse av att görainsatser för att ta in ett stort antal ungdomar ytterligare iutbildning om resurserna utökas. Tillsammans med deutökningar som är möjliga vid och Västsverigesmindre högskolor skulle betydligt fler av regionensungdomar kunna få en högskoleplats.Chalmers tekniska högskolas elektrotekniska utbildningär av internationellt erkänd hög standard. Ävenutbildningarna i industriell ekonomi och kemiteknik medfysik är intressanta. Det är därför av utomordentligt högtintresse för regionen att dessa utbildningar får möjlighet attutvecklas vidare. Inom dessa och andracivilingenjörsutbildningar kan ta emot ytterligare60 studenter.Västsverige behöver för att skapa en ny strukturmycket stora satsningar på såväl grundutbildning somforskning. Målsättningen inför den kommandeplaneringsperioden måste därför vara att tillförahögskolorna i en större andel av de totalaresurserna. Därvid bör utvecklingen av regionens mindrehögskolor uppmärksammas särskilt.För det kommande budgetåret bör Västsverigeshögskolor tillföras avsevärt förstärkta resurser. Vi föreslårdärför en resursförstärkning motsvarande 1 350utbildningsplatser utöver vad regeringen föreslagit. Avdessa resurser bör motsvarande 1 000 utbildningsplatsertillföras de fyra mindre högskolorna. En sådan bredsatsning på högre utbildning i skulle ge ettstarkt bidrag till den industriella förnyelsen av regionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundutbildning och forskningvid högskolorna i ,2. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar anslå resurser till högskolorna i Västsverigemotsvarande 1 350 antagningsplatser utöver vad regeringenföreslagit.