mot · GH02Ub315 · 1994-01-25 00:00:00 — som gått har en rad positiva beslut fattats somkommer att kunna skapa de förutsättningar som krävs föratt den svenska skolan skall kunna nå målet; att bli den godaskolan. Ny läroplan och nytt betygssystem ger ökat ansvarför den enskilda skolan men ger också fler möjligheter.Tidigare beslut om likvärdiga ekonomiska villkor mellanfriskolor och offentliga skolor och rätten att välja skola ärandra positiva förändringar som liberalerna varitmed och drivit igenom.I en nationell utvärdering av somskolverket presenterat befästs enligt verketden bild som tidigare undersökningar och forskning gett.Skolverket kommer fram till att elevinflytandet igrundskolan fortfarande dröjer. har därförunder hösten begärt av regeringen att frågan om att stärkaelevers och föräldrars inflytande får en ordentlig belysningoch att regeringen skall återkomma med förslag i frågan.För oss i liberalerna är det naturligt att mani ovan nämnda utredning, som bl.a. skall kartläggaexisterande samverkansformer och de juridiskabegränsningarna för dessa som finns i dagens lagstiftning,belyser det vi kallar ''självstyrande skolor''.I ''självstyrande skolor'' ökar inflytandet över skolan intebara för elever och föräldrar. Genom att inrätta ettbeslutsorgan sammansatt av elever och föräldrar, rektor,lärare och övrig personal samt med möjlighet att knyta ävenexterna krafter med intresse för barnens bästa,decentraliseras beslutsrätten i en mängd frågor till deenskilda skolorna.I en bilaga till den förra talas bl.a.om att de enskilda skolorna bör ges en självständigställning, även i ekonomiskt avseende, med frihet förskolledningen att profilera utbildningen och förändraskolmiljön och arbetsformerna.Genom att kommunerna numera får statsbidrag i formav en ''påse'' till kommunerna samt de förändringar som dennya läroplanen ger har man kommit en bit på väg mot ettmer decentraliserat beslutsfattande med ökat ansvar ochinflytande för dem som är närmast berörda. Men det finnsfortfarande en del kvar att göra.För att skolorna skall kunna verka i den form som vikallar självstyrande skolor föreslår vi:att kommunernadecentraliserar beslutsrätten i en mängd frågor till deenskilda skolenheterna,att det i skollagen införs enbestämmelse som stöder personal, elever och föräldrar omde kräver att få ta över viss beslutsrätt om deras egen skolafrån kommunen,att rågången mellan vad som är politiskabeslut och vad som är beslut av verksamhetskaraktär ändrasså att färre frågor inom skolområdet ses som politiska. Detär dessutom viktigt att denna rågång upprätthålls medkonsekvens, eftersom det är lärarnas professionalism samtelevers och föräldrars rätt till inflytande som måsterespekteras,att det i skollagen slås fast att varje skola börha ett beslutsorgan, t.ex. benämnt skolråd, sammansatt avelever och föräldrar, rektor, lärare och övrig personal medmöjlighet att knyta externa krafter, t.ex.kulturpersonligheter, företagsledare, politiker eller andratill rådet. När det gäller elevernas representation ochinflytande är det rimligt att deras inflytande ökar i takt medderas mognad och ålder,att man genom lagstiftning,förslagsvis i skollagen, reglerar hur de personer som skallsitta i skolrådet skall väljas och för hur etc., ettreglerat valförfarande är viktigt ur demokratisksynvinkel,att det som sagts inte på något sätt skallinkräkta på det arbete som redan bedrivs för att hitta andraformer för elevinflytande, föräldrakontakt, samarbetemellan lärare etc.Vi har noterat ett ökat stöd för idén med självstyrandeskolor i den allmänna debatten. I vårt grannland Danmarkhar man en form av självstyrandeskolor som verkar fungera väl. Vi bör vid vår egen planeringför självstyrande skolor ta tillvara den kunskap ocherfarenhet som man i har på detta område.Vi anser alltså att varje skola bör kunna inrätta ettskolråd. För att genomföra detta kan krävas förändringar idagens lagstiftning bl.a. vad gäller skollagen,kommunallagen, grundskoleförordningen ochgymnasieförordningen. Vi vill alltså ha en lagstiftning sominnebär att de verksamma vid en skolenhet skall ha rätt attöverta vissa beslutsbefogenheter.Följande punkter kan nämnas som exempel på vad vianser realistiskt att överlåta till varje skola att beslutaom:Budgetfrågor, dvs. prioriteringar och resultatansvarinom en given ekonomisk ram Klasstorlekar, t.ex. enavvägning mellan specialundervisning och mindre klasserSkoldagens förläggning Ämnesprofil eller särskildtillvalsprofil undervisning eller traditionellårskursindelning Ämnesvis eller ämnesövergripandeundervisningFör att kunna förverkliga vår idé med ''självstyrandeskolor'' anser vi att den utredning som avregeringen begärt som, skall se över elev- ochföräldrainflytandet även skall ge förslag på hur''självstyrande skolor'' skall kunna införas. Utredningen bördessutom få i uppdrag att ge förslag på och konkretisera deändringar som krävs av lagar och förordningar, samt föreslåvilka frågor som kan överlämnas till skolorna att självabesluta om och hur ''skolrådet'' på skolorna skall tillsättas.Vi tror att man i en ''självstyrande skola'' ökarengagemanget hos alla berörda vilket leder till att kvalitén iskolan höjs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående självstyrande skolor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den utredning som riksdagenav regeringen begärt och som skall se över elev- ochföräldrainflytandet även skall ge förslag på hur''självstyrande skolor'' skall kunna införas.