mot · GH02Kr235 · 1994-01-25 00:00:00 — Bergslagens historiaEn gång låg Bergslagen öde. Här fanns skog, berg ochvattendrag; men jorden var näringsfattig och gav dåligförsörjning. På några håll utnyttjades järnrik rödjord ochsjö- och myrmalm för järnframställning i enkla ugnar och iliten skala. Just den ogästvänliga naturen skulle med nyteknik förvandlas till den kanske mest dynamiska kraften ivår historia. Hur kunskapen uppstod vet vi inte -- vi kanbara spekulera.De äldsta kända ugnarna för järnframställningfinns i Bergslagen, Röda Jorden. Ugnar som är nästan 2 500år gamla.Sedan kan vi följa järnets historia i Bergslagen viaugnarna i Dunshammar, masugnen i Lapphyttan och sedanfram till vår egen tid. Minnesmärkena är många och speglarolika dimensioner av järnhanteringens historia, t.ex.gruvor, hyttor, bruk, bergsmannen, transporter, energi,boendet, vardagslivet. En fascinerande resa och rum,mänskligt engagemang och uppfinningsrikedom.Mycket av denna nationella skatt finns bevarad och kanses och upplevas av vår tids människor. Inte i första hand idet traditionella museet utan i Bergslagen.MuseihistorienEkomuseiidén kan ses som det tredje steget i museernasegen historia. Först det klassiska museet med sinasamlingar, sedan friluftsmuseerna med som detmest berömda exemplet. Båda dessa museer förvaltade ochutvecklade av akademiskt utbildad personal med uppdragatt för besökaren återge historien.I takt med att museerna sökte vägar för att öppna sig motsamhället, utbildningsnivån höjdes och människor kom attifrågasätta den historietolkning som gjordes, föddestankarna om . En idé vars kärna kanske kan sägasvara människors myndigblivande inom museivärlden. Varjeindivid, inte bara de akademiskt utbildade, skulle ges en rolli skapandet av museet.Skaparen av tanken var , på den tidenISOMS generalsekreterare, platsen och året1971. Synnerligen schematiskt kan skillnaden mellan detklassiska museets idé och ekomuseiidén sammanfattas iföljande ledord:nDet klassiska museetEkomuseetbyggnadområdesamlingkulturmiljöervetenskapliga fackämnentvärvetenskappublikdelaktig befolkningEn annan av museologins giganter, , sammanfattar 1980 ekomuseiidén på följande sätt:Ett är ett instrument som formas, skapasoch utnyttjas av lokala institutioner och invånaretillsammans. Institutionerna erbjuder experter, verkstäderoch resurser. Invånarna bidrar med sin entusiasm, kunskapoch ambition. är den spegel i vilken invånarnatittar för att upptäcka sin egen avbild, för att söka enförklaring till det land dit de hör och det folk som funnitsdär tidigare, vare sig det rör sig om en bruten eller obrutenkedja av generationer, det är en spegel som befolkningenhåller upp för besökarna för att skapa förståelse och respektför sitt arbete, sin tradition och identitet.Ekomuseum Bergslagen skapasEkomuseiidén landar i , påDalarnas Museum. abete beslutar sjukommuner längs att 1986 skapaEkomuseum Bergslagen. I förordet i guideboken, Järnbryter bygd (1987), skriver , då landsantikvariei Bergslagen handlar om människa, miljöoch landskap. Att söka göra tydligt i den dolda mendynamiska attraktionskraft som finns i den dokumenteradesociala omgivningen ... Vårt bör emellertidinte vara en institution stöpt i traditionell form, utan snarareett perspektiv, en möjlighet att se sammanhang, men därlikväl människan och hennes miljö står i centrum ...Bergslagen kan, om det utvecklas fritt ochokonventionellt och med de lokala initiativen som grund bliav betydande vikt för skolan som läromedel ikulturkunskap, för folkbildningen som fördjupad kunskap,för hembygdsrörelsen som ett vidgat omvärldsseende, förturismen som ett stimulerande möte mellan brukare påheltid och besökare på fritid. Det kan ge arbete av olika slagmed iståndsättning, vård och underhåll av industrihistorisktmärkliga strukturer, objekt och miljöer.Ekomuseum i dagRedan inom ett par år erhöll Bergslagenpris som ett av mest intressanta museer, 1989tilldelades det ett hedersomnämnande inom ramen förEuropean beslöts att är av sådant värde attdet skall finnas på världsarvslista.Under åren har ett otal människor i lokala grupperengagerat sig för att vårda, förklara och utforma vår synligaoch osynliga historia. är cirka 1 000 personer på olikasätt involverade i Bergslagens arbete.Under 1993 besöktes Bergslagen av cirka330 000 besökare.Under året har ett stort antal internationella grupperbesökt för att lära av arbetssättet och byggaframtida kontakter. De mest uppmärksammade vargrupperna från le Creusot, världens första ,och en delegation från samt besöket av Nordiskkulturfond.Under de två senaste åren har Stiftelsen intensivt arbetat med frågor om hur desskulturmiljöer kan levandegöras. Så har ett antal projektpåbörjats i samverkan med lokala amatörgrupper ochbildkonstnärer, konstnärer, skådespelare med flera.Stiftelsen anser sig nu börja finna spännande former för hurdenna dimension kan vidareutvecklas.Ekomuseum, som är organiserat som en stiftelse,har vid utgången av 1993 två fast anställda och femprojektanställda. skapades inom stiftelsencirka 14 årsverken. Till detta kommer sedan alla somanställts, , på miljöerna förupprustning, guidning etc och alla de i turistnäringen somfått arbete från de besökare Bergslagengenererar.Det lokala engagemanget har gett ekomuseitanken olikagestaltning och engagerat olika grupper av människor.Historien har varit både mål och medel för folkbildning.Alla engagerade har tillsammans bidragit till att skapaförståelse för Bergslagens historia. En historia som är avnationellt intresse. I Bergslagen stod vårt välståndsberömda vagga. Skapat genom idogt mänskligt arbete ochuppfinningsrikedom, skapat av män och kvinnortillsammans.Bergslagens berghanterings historia/järnhanteringenshistoria måste bevaras till kommande generationer. Det ärett absolut mål. Ett problem är finansiering av detta arbete.Det finns inte lokalt/regionalt ekonomiska resurser att klaradetta. erhåller vi ekonomiskt stöd från RAÄ viaLänsstyrelserna i U och W län. Detta i ''konkurrens'' medandra viktiga satsningar i länen.Ekomuseum Bergslagens miljöer och det engagemangsom finns kring dessa kan även fungera som medel förutvecklingen av Bergslagen. Så ser vi , utan att allaanalyser ännu gjorts, följande:1. kunskap om vår historia återger oss identitet, stolthetoch engagemang. Att bygga framtidens samhälle är att hakunskap om historien. I Bergslagen nämnsofta visionen att skapa ''a future from the past''.2. folkbildning, på alla nivåer. Ett stort antal människorär engagerade i de kurser, seminarier etc. somarrangeras.3. utbildningssatsningar för ungdomar baserat på vårhistoria planeras. Ett par mycket intressanta satsningardiskuteras just nu.4. turismen genererar redan nu stora intäkter tillEkomuseiområdet. Ytterligare intäkter är möjliga att skapagenom fler utländska besökare. Detta i sin tur förutsätterstöd från nationell nivå med utlandslansering.5. utbildning och sysselsättning för byggnadsarbete. Iskrivande stund planeras ett par utbildningar och ett antalALU-projekt. Behoven av upprustning och underhåll ärstora.6. skapandet av ett nationellt forskningscentrum förindustrihistoria, speciellt järnhanteringens historia. Ettsådant centrum skulle kunna bli en smältdegel därungdomsutbildning, forskning och folkbildning kunde gesmöjlighet att utvecklas i helt nya banor . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge Bergslagenoch de kulturmiljöer som där ingår nationell status.