ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02A265 · 1994-01-25 00:00:00 — Samstämmigheten när det gäller behovet av ökadsatsning på vuxenutbildning är mycket stor.Trots att i sin granskning 1992 av det svenskautbildningssystemet konstaterar att varit ettföregångsland i fråga om vuxenutbildning, drar de irapporten den slutsatsen att vuxenutbildningen med sittåterkommande lärande måste få en ökad betydelse.Flera utredningar har påpekat attutbildningsnivån i den svenska arbetskraften ligger lågt iförhållande till många av våra främsta konkurrentländer.Framtidens arbetsmarknad kommer att ställa ännu högrekrav på utbildning.Arbetslösheten i är större än någon gångtidigare . Att satsa på utbildning är ettförträffligt medel när det gäller att begränsa den öppnaarbetslösheten och att hjälpa arbetslösa till en bättreframtid.Stora satsningar görs på arbetsmarknadsutbildning avolika slag och i olika utbildningsanordnares regi. Dessutomär efterfrågan stor på utbildningsplatser inom såvälhögskola som folkhögskola och komvux.Många arbetslösa vuxna som kommer till komvux ellerfolkhögskola för studierådgivning har en ansträngdekonomi. En studiefinansiering som skulle ge sämreekonomi än A-kasseersättningen vågar de inte satsa på.Därför är det många som inte tar tillvara möjligheten till enmer meningsfull tillvaro och en förbättrad socialsituation som utbildning ger.Ofta tillåts komvux- och folkhögskolestudier medbibehållen A-kassa vid deltidsstudier enligt förordningen(1988:1400) om arbetslöshetsförsäkringen. Kravet på attden arbetslöse skall ''stå till arbetsmarknadens förfogande''anses då uppfyllt. Det finns många exempel på personersom, när de fått ovanstående förutsättning klar för sig,minskar sitt ''studiepaket'' från hel- till halvtidsstudier.Om en arbetslös person anvisas en utbildningsplatspå exempelvis komvux måste han eller hon anta denstudieplatsen. I annat fall riskerar han/ hon att avstängasfrån A-kassan. För att förbättra de vuxenstuderandessituation föreslår vi att en förändring i regelsystemet görs såatt de arbetslösa som anvisas en utbildningsplats erhåller enersättning som motsvarar A-kassa.Den i sig negativa tiden som arbetslös kan användas tillnågot positivt för både individen och samhället. Ettförbättrat studiestöd bidrar till ett bättre utnyttjande avsamhällets resurser. Den sociala ohälsa som arbetslösheteninnebär, för alltför många, skulle minska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna förutbildningsbidraget bör ändras så att de arbetslösa somanvisas en arbetsmarknadsutbildning erhåller en ersättningsom motsvarar den ersättningsnivå som A-kassan ger.
mot · GH02A266 · 1994-01-25 00:00:00 — Dispens från lagen om anställningsskydd BakgrundDe förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder somregeringen lägger fram följer det traditionella svenskamönstret och detta trots att vi nu har en mycket störrearbetslöshet än vad som normalt inträffar i en lågkonjuktur.Vi är övertygade om att vårt förslag till åtgärd snabbt skullefå en positiv effekt och leda till meningsfullt arbete förmånga arbetslösa.Förslag till en effektivare arbetsmarknadspolitikDen nuvarande lågkonjunkturen, som för svenskaförhållanden är extrem och sannolikt kommer att pågå isamma omfattning under större delen av 1993, måste lösasgenom att även pröva nya former förarbetsmarknadspolitik, för att få ett snabbt och effektivtresultat. Vi föreslår därför att det införs en tillfällig dispensfrån lagen om anställningsskydd (LAS), när företagenanställer en arbetslös. Det skulle skapa meningsfullt arbeteför många tusen arbetslösa, som kanske lider mer avbristen på meningsfullt arbete än på ekonomiska medel. Föratt förhindra missbruk måste åtgärden kringgärdas av vissaregler som bör utfärdas av regringen.Systemet bör vara enkelt och obyråkratiskt genom ettanmälningsförfarande med uppgift om den arbetslöses ochföretagets peronuppgifter. Arbete kan då ges, med dipensfrån LAS, för så länge den officielltangivna uppgiften om öppen arbetslöshet inte varaktigtunderstiger , då regeringen föreslår attupphäva dispensen. Därefter måste den tillfälligaanställningen upphöra eller övergå i tillsvidareanställning.Många av de arbetslösa skulle säkert kunnaberedas ett fast arbete i dessa företag när konjunkturenvänder och de nya företagsstimulerande åtgärderna fåreffekt, vilket skulle ge en ren nationalekonomisk vinst! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att skyndsamt beslutar om tillfällig dispensfrån anställningsskyddslagstiftningen för anställning avarbetslösa att träda i kraft ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamt utfärda regler föratt undvika missbruk av den föreslagna tillfälliga dispensen.
mot · GH02A267 · 1994-01-25 00:00:00 — Permittering av kommunalanställd personal Kollektivt anställd personal inom privat sektor kanpermitteras. Kollektivt anställda i kommunerna kan intepermitteras. På tjänstemannaplanet kan varken privat elleroffentlig sektor permittera tjänstemän.I tider då offentlig och privat sektor skall jämställas ochförutsätts konkurrera på samma villkor, bör ävenpermitteringsreglerna vara lika.Bestämmelserna om lön och andra förmåner underpermittering finns i lagen om anställningsskydd 21 §.Reglerna angående rätten att permittera anställda reglerasi kollektivavtal. Denna rätt är alltså en avtalsfråga mellanarbetsmarknadens parter.Permittering innebär ju att arbete tillfälligtvis inte kanerbjudas arbetstagaren, som därför måste lämnaarbetsplatsen tills hindret som orsakat permitteringen harupphört. Anställningsförhållandet består underpermitteringstiden och arbetstagaren är skyldig attåterinträda i arbete när företaget begär det. Enligt 21 § ianställningsskyddslagen har arbetstagare som permitteras fro m laglig rätt till lön och andra förmåner underpermitteringstiden.Utredningen rörande ökad anställningstrygghet ochvidgad behörighet för arbetsdomstolen skriver i sittbetänkande (SOU 1973:7) Trygghet i anställningenföljande:Vidare har arbetsdomstolen vid tolkning avkollektivavtal, som saknar bestämmelser om rätt attpermittera, utgått från att sådana avtal slutits underförutsättning att åtminstone timavlönade arbetare vidarbetsbrist kan permitteras utan lön (AD 1955 nr 37, 1958nr 4, 1960 nr 31.). Detta gäller emellertid intekollektivavtalen på den kommunala sektorn (se AD 1955 nr37).För tjänstemän i såväl offentlig som privatverksamhet saknas särskilda bestämmelser om permitteringeller permitteringslön; tjänstemannaorganisationerna harnämligen i princip motsatt sig permittering.Inte heller för kommunalanställda arbetare gällernågra särskilda bestämmelser om permittering ellerpermitteringslön. Avtalen för arbetare inom denkommunala sektorn torde nämligen bygga påförutsättningen att arbetsgivaren måste säga uppanställningsavtalet, om han vill undgå att betala lön vidarbetsbrist (se AD 1955 nr 37).Vad gäller beräkning av uppsägningstid gäller attpermitteringstid inte inräknas i uppsägningstiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillutvidgning av permitteringsrätten och därmedsammanhängande finansieringsfrågor i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till ändringi gällande lagstiftning så att permitteringstid inräknas iuppsägningstiden.
mot · GH02A268 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundEfterfrågan varierar och konjunkturerna har en ganskaregelbunden cykel, men vår arbetstid ligger fast. Det skaparproblem med överskott på arbetskraft i lågkonjunktur ochbrist i högkonjunktur. En del av den arbetslöshet vi ser i dagskulle kunna undvikas om det fanns möjlighet att vara merflexibel i arbetstidens längd och förläggning. Det skullekunna innebära att man i stället för att friställa en del avpersonalen utjämnade arbetstiden och att alla i ställetarbetar något . Det är verklig solidaritet ochrättvisa. I konsekvens med det arbetar alla längre vidhögkonjunktur. Det innebär att man undvikerarbetskraftsproblem och i alla lägen har envälutbildad och lojal arbetskraft med en störreanställningstrygghet. Ett flexibelt system skulle med fördeläven kunna användas på företag med typiskasäsongsvariationer.FörslagÄndra lagarna så att arbetsgivarna och det lokalafacket själva kan bestämma arbetstiden inom vissaramar, t.ex. från . Låt människor självabestämma, ingen annan kan bättre avgöra vad som är bästför de anställda och företaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av enkonjunkturanpassad arbetstid.
mot · GH02A401 · 1994-01-25 00:00:00 — Utvecklingscenter för jordbruks- och fiskeprodukter på Sydöstra är den region i norra somhar flest antal soltimmar, detta ger oss förutsättningar sommåste tas tillvara när vi planerar framtiden och utvecklingenför län. gäller det att titta på vilka områden somvi har möjlighet att expandera och utveckla, man kan dåkonstatera att jordbruket och fisket tillsammans medturismen är några sådana områden. Det är mot dennabakgrund LO/TCO-distrikten med projektet och socialdemokraterna i tagitinitiativ till ett utvecklingscenter för jordbruks- ochfiskeprodukter.Det gäller nu att satsa framåt, utveckla och förbättra vårredan i dag väl utvecklade jordbrukssektor. Vid sidan av detkonventionella jordbruket med mjölkproduktion bör vi nusatsa på det så kallade markbruket. En nisch av förädladeträdgårdsprodukter med lägsta möjliga användande avkemikalier såsom jordgubbar, bruna bönor, nypon, lök ochpotatis. Med hjälp av goda kommunikationer kan dessaprodukter transporteras ned till exempelvis den tyskamarknaden över en natt.Detta kräver dock en översyn av de olikakommunikationssystemen i regionen. De befintligastorhamnarna i , och är engod grund att stå på, som komplement behöver man dockockså göra andra hamnar mer tillgängliga. En sådan hamnär Kårehamn på östra , en hamn som tack vare att denär isfri året om är en storhamn ur fiskesynpunkt.Då jordbruket och fisket tillsammans med turismenutgör stommen i det öländska näringslivet bör ettutvecklingscenter i nära samverkan med ,Högskolan och Statens för jordbruks-och fiskeprodukter vara ett projekt som på lång sikt säkrarmöjligheterna för en positiv utveckling av de bådanäringarna. För att utvecklingen och satsningen skall kunnabestå krävs en ökad satsning på forskning och utvecklingoch förädling av produkter inom jordbruket men ocksåinom fisket. Endast genom en sådan satsning i länkan och de öländska basnäringarna garanteras entrygg och förhoppningsvis expanderande framtid.Tuff konkurrensI en alltmer integrerad värld, med allt större konkurrensgäller det att vi nu tar tillvara och satsar på det som vi redani dag är mycket framgångsrika med. Runtom i växernu liknande projekt kring forskning och utveckling avjordbruksprodukter fram. gäller det att vi hänger med iden utvecklingen som ger och satsar förframtiden. Ett sådant projekt håller på attutvecklas i , det så kallade därman genom forskning och utveckling siktar på att skapaförutsättningar för att bli världens ledande producent avspannmål som framställts ur kemikalier. För oss gäller detnu att hitta vår nisch där just vi kan vara ledande, ett sådantområde skulle vid sidan av mjölkproduktion kunna vara ettomfattande markbruk.Ett utvecklingscentrum, knutet till ,som ökar kunskaperna inom jordbruk och fiske skulle intebara vara bra för . Den forskning och utveckling somskulle bedrivas vid detta utvecklingscentrum skulleinnebära att hela län fick bättre förutsättningar iframtiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska medel tillLänsstyrelsen i län för stöd till ettutvecklingscentrum för jordbruks- och fiskeprodukter.
mot · GH02A402 · 1994-01-25 00:00:00 — Placering av , och i stödområde Utvecklingen för de tre kommunerna , Arbogaoch inger stor oro. Regionen har drabbats hårt avde senaste årens nedskärningar inom industrin. Läget är iflera avseenden väl så besvärligt som för kommuner som ärplacerade i stödområde.Regionens näringskaraktärArboga: Service och underhåll av försvarsmateriel, iförsta hand för flyget, har under en lång följd av år medförtgod sysselsättning för drygt tvåtusen personer. årsneddragningar av försvarsbeställningar gör att kraftigsysselsättningsminskning befaras.Kungsör: Näringslivetpräglas av många små industriföretag.Köping: Denstörsta arbetsgivaren är , som tillverkar komponentertill personbilar och tunga fordon. Mekanisk industri ärdominerande även bland andra företag, men några företagfinns inom kemisk/teknisk sektor.Regionen utgör en integrerad arbetsmarknad, avståndetmellan olika kommuncentra är endast 10--15 kilometer.Nuläge och hotbildAndelen arbetslösa i de tre kommunerna varierar mellan14,. Det är cirka 1,5 procentenheterhögre än länsgenomsnittet, som i sin tur är halvannanprocentenhet högre än riksgenomsnittet. Antalet varsel ärockså högt.Volvo i har minskat antalet anställdafrån drygt 3 000 till drygt 2 000. Enbart inom industrin iArboga har ca 700 arbetstillfällen försvunnit.Landstinget har vid lasarettet i redan dragit nerpersonalstyrkan, och efter det stora strukturbeslutet väntasännu kraftigare personalminskningar. Viss fördröjning kankomma att ske efter överenskommelse medlänsarbetsnämnden om olika utbildningsinsatser.BefolkningssituationenSedan 1975 har befolkningen minskat från 50 868 till49 473. året medförde en viss ökning avbefolkningen tack vare ett födelseöverskott. Den högaarbetslösheten har inte medförtutflyttning i den utsträckning som kan befaras.Förklaringen är väl att det inte funnits någon expansivregion att flytta till.Åtgärder med anledning av läget i KAK-regionenDe tre kommunerna inplaceras i det tillfälligastödområdet. i tilldelasytterligare 10 miljoner av det regionalpolitiska anslaget.Särskilda medel för speciella åtgärder förföretagsutveckling tilldelas länsstyrelsen.Infrastrukturen förstärks, bl.a. genom vägsatsningar ochinsatser för fördjupning av hamnen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för ----.
mot · GH02A403 · 1994-01-25 00:00:00 — Regionalpolitiskt stöd till småföretag Vid kontakter med flera småföretagare har en klar bristi det regelverk som omgärdar det regionalpolitiska stödetuppmärksammats. Som det nu är utformat riktar sig stödeti huvudsak till tillverkningsindustrin och företag som görinvesteringar överstigande ca 100 000 kronor.De flesta småföretag, såväl nystartade som befintliga, ärmycket försiktiga med djärva satsningar som kan komma attäventyra företagets existens. De bygger upp företaget i småetapper och följaktligen är investeringsbehovet oftast under100 . Inte minst kvinnligt företagande utmärksför detta sätt att utvecklas. De små företagen är trots dettaett betydelsefullt inslag i näringslivsutvecklingen i detregionalpolitiska stödområdet.Ett annat problem är att dessa företag allt oftare ärknutna till servicenäringen och av det skälet kan varadiskvalificerade för att erhålla regionalpolitiskt stöd. Omregering och riksdag menar allvar med talet att stärkasmåoch nyföretagsverksamheten måste följaktligenregelverket ändras. Vi är av den uppfattningen att reglernaför det regionalpolitiska stödet bör ändras för investeringarunder så att det får en likartad tillämpningsom glesbygdsstödet utan att för den skull omgärdas av dengeografiska begränsning som gäller för detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändringar ireglerna om regionalpolitiskt stöd till småföretag enligt vadsom anförts i motionen.
mot · GH02A404 · 1994-01-25 00:00:00 — kommun i tillfälligt stödområde kommun har varit centrum förden svenska trähusfabrikationen. Inom en radie av sju milfrån har av alla tillverkats. På grund av lågkonjunktur, ändratsubventionssystem och, inte minst, krisen inom bank- ochfinansinstitut har marknadsförutsättningarna förträhusbranschen och en stor del av den i övrigtträdominerade tillverkningsindustrin helt ryckts undan.Under 1992 minskade befolkningen i kommunen med232 personer, den största befolkningsminskningen blandJönköpings läns kommuner. uppgårminskningen till 108 personer.Antalet arbetslösa är mycket högt -- trots kraftfullainitiativ från såväl kommunen som arbetsförmedlingen vadgäller beredskapsarbete, ungdomspraktik och ALU.Den 26 november 1993 noterade arbetsförmedlingen iVetlanda 1 150 öppet arbetslösa och 870 personer iåtgärder -- totalt av den arbetsföra befolkningen(16 654 personer 16--).Arbetsmarknadsläget har ytterligare försämrats underde senste veckorna. Bedömningarna tidigare var attarbetsmarknadsläget under inledningen av 1994 skulle liggapå totalt . två konkurser ytterligare drygt 120 personer varslatsom uppsägning.Antalet anställda inom trähusindustrin har /92 minskat från 1 230 till beräknat ca 340 /94. Det innebär att 890 arbetstillfällenförsvunnit . Detta antal kanytterligare öka genom att gick i konkurs den25 och vid konkurstillfället hade 94anställda.Av redovisningen framgår att strukturkrisen i Vetlandakommun är av mycket stor och allvarlig omfattning.Situationen har försämrats ytterligare på grund av denfortsatta snabba nedgången av bostadsbyggandet. Dettaberör såväl hus- som snickeriproduktion hos de tillverkandeföretagen inom kommunen.Kommunen initierade ett intensivt arbete attmed olika aktörer skapa ett starkare och mer differentieratnäringsliv, bl.a. har Marknads- och Mediaakademinetablerats. En inplacering i tillfälligt etableringsområde därmöjligheter till lokaliserings- och utbildningsbidrag kanutgå vid investeringar i byggnader, markanläggningar,maskiner och andra inventarier skulle därför vara av stortvärde för kommuns fortsatta arbete att stimuleraen ny- och vidareutveckling av kommunens näringsliv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att kommuninplaceras i tillfälligt investeringsområde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ordet ''stödområde'', som haren defensiv och negativ klang, i allt offentligt tryck ersättsmed ordet ''investeringsområde''.
mot · GH02A405 · 1994-01-25 00:00:00 — har drabbats hårt avföretagsnedläggelser som lett till svår arbetslöshet. Imellersta och norra ligger arbetslösheten ca 3procent över riksgenomsnittet, och skillnaden ökar helatiden.I samband med Uddevallavarvets nedläggningpresenterade den dåvarande regeringen ett s.k.Uddevallapaket. Den största satsningen var enöverenskommlese med om etablerande av en nyfabrik i stora insatser med skattemedel gjorde det till engod affär för att etablera . Volvofick tillstånd att lyfta 12,5 miljarder ur sinainvesteringsfonder, varav 1,6 miljarder användes tillUddevallafabriken. fick köpa varvstomten medförlustavdrag på 900 miljoner billigt. Dessutom erhöllslokaliseringsstöd om 165 miljoner kr.Vid årskiftet 1992/93 beslöt att lägga nedUddevallafabriken.Enligt gällande regelverk är det möjligt för staten attåterkräva en del av lokaliseringsstödet från . Detåterkrävningsbara beloppet rör sig om ca 100 miljoner kr.Det är enligt min uppfattning viktigt att staten snabbtåterkräver dessa pengar. Eftersom dessa medel en gångavsatts för sysselsättningsskapande åtgärder iUddevallaregionen borde det vara självklart att de återförstill regionen.Det finns många intressanta projekt på gång i Uddevallaoch övriga kommuner i mellersta och norra . Ettav de stora problemen för etablerande av nya verksamheterär bristen på riskvilligt kapital. Med ett återförande av 100miljoner kr till kan ett stort antal nyaverksamheter och därmed nya riktiga arbetstillfällentillskapas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återförande av ca 100 miljonerkronor till för sysselsättningsskapandeåtgärder.
mot · GH02A406 · 1994-01-25 00:00:00 — befinner sig i den djupaste lågkonjunkturenunder efterkrigstiden. Nedgången har varit både djupareoch långvarigare än väntat. Allt fler tecken tyder nu på attden svenska konjunkturen har passerat botten och är på väguppåt. Men den långvariga och djupakonjunkturnedgången har drabbat orter och områden olikahårt. Många orter kommer att ha fortsatt stora problemäven när konjunkturen blir bättre.För att kunna göra insatser för hårt drabbade områdenur sysselsättningssynpunkt beslutar omregionalpolitiska insatser. Vissa delar av landet har klassatssom stödområde. Villkoren för regionalpolitiskt stöd ärolika beroende på omfattningen och karaktären av ortensproblem. Den nuvarande stödområdesindelningen medstödområdena 1 och 2 fastställdes av i juni 1990.Dessutom finns möjligheter att placera kommuner medhastigt uppdykande problem i tillfälligt stödområde.Västmanland har tre kommuner, , ochSkinnskatteberg inplacerade i stödområde 2. Dessutom ärHallstahammars kommun inplacerat i tillfälligtstödområde.Under senare år har , som omfattarKöping, och kommuner haft en mycketnegativ sysselsättningsutveckling. Detta beror på en starkminskning av industrisysselsättningen i flera stora företaginom regionen. I finns i och iArboga FFV, Aerosupport och Telub. Dessa företagär starkt beroende antingen direkt eller indirekt somunderleverantörer till försvarsindustrin och bilindustrin.Stora minskningar av sysselsättningen i dessa företag harskett sedan 1990.Sysselsättningsläget i är allvarligt. Allttyder på att det allvarliga sysselsättningsläget kommer attbestå, om inte statliga insatser görs. Enligt vår uppfattningbör därför inplaceras i tillfälligtstödområde. Denna åtgärd skulle leda till ökat intresse företablering och utveckling av företag i tillstort gagn för sysselsättningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inplacering av (, , ) i tillfälligt stödområde.
mot · GH02A407 · 1994-01-25 00:00:00 — Det system med olika stödområden och med ständigajusteringar av vilka kommuner som placeras inompermanent eller tillfälligt stödområde, skapar storaorättvisor.En kommun eller en större eller mindre del av ett län kanmycket hastigt råka ut för stora företagsnedläggningar ellerandra stora strukturomvandlingar, som snabbt ochobönhörligt krymper arbetskraftsutbudet. Det har visat sigatt effekterna av inplacering i stödområde tar tid -- dettaförutom den långa tid som det som regel tar innan besluttagits. Däremot har en inplacering i många fall haftgynnsam effekt.Särskilda problem uppstår emellertid när området liggerpå gränsen till stödområde, eller så som gäller iVästmanland och (----) när området är inringat av kommuner, sominplacerats i stödområden.Detta visar tydligt på systemets ohanterlighet ochnyckfullhet. i har betydligt svårare atthävda sig i konkurrensen. har under lång tidvarit det mest industrialiserade länet i landet. Länet harfortfarande en jämförelsevis hög andel anställda iindustriföretag. Andelen offentlig förvaltning är i ställetlåg.Den nuvarande konjunkturnedgången inleddes med ennedgång i bl.a. bilindustrin, vilket drabbadeKöpingsregionen med Volvoföretagen samtunderleverantörer i hårt. Mer än 5 500arbetstillfällen i länet var helt beroende av bilindustrin1990. Även försvarsindustrins neddragningar påverkar i höggrad denna region. Industrisysselsättningen har förVästmanlands del minskat mer än för riket i genomsnitt.Avindustrialiseringen har dessutom i vissa fall gått mycketfort. Sysselsättningsgraden (16--) ligger i länet underriksgenomsnittet, 1991, jämfört förriket. har sysselsättningsgraden sjunkitytterligare. Arbetslösheten i länet uppgår till , ochdet ligger ytterligare varsel om uppsägningar i KAK-regionen.Så länge man har det gamla systemet med inplacering itillfälliga eller permanenta stödområden borde därför i dagKAK-regionen, som är en sammanhållen arbetsmarknad,utan dröjsmål kunna placeras i tillfälligt stödområde, ilikhet med vad som skedde vad gäller Hallstahammar.Fagersta ligger fortfarande permanent i stödområde 2. Ensådan tillfällig inplacering i stödområde bör ske inom ramenför totalt sett oförändrade resurser för denna form avregionalpolitik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en översyn avstödområdespolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfällig inplacering av ----i stödområde inom ramen förtotalt sett oförändrade resurser.