mot · GH02Sf49 · 1994-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:156 Vissa ändringar i studiestödssystemet Allmän studiestödspolitik 1.1 Solidarisk lönepolitik och högre utbildningDet finns en jämlikhetsaspekt i att samhället ger statligtstöd för högre studier. Studiefinansieringssystemetgaranterar att alla medborgare har möjlighet att studera påhögskolan utan att ekonomiska och sociala faktorerutesluter vissa grupper. Dessutom kommer högre studieralla medborgare till godo. En öppen och demokratiskhögskola som håller täta kontakter med samhället i övrigtberikar allas vår framtid i form av ny kunskap, forskningoch ett dynamiskt åsiktsklimat.Vänsterpartiet vill att studiestödet skall förändras påsikt. En större del av stödet bör utgöras av bidrag för attkunna få ner skuldsättningen och därigenomåterbetalningstiden. Skulduppräkning bör inte ske understudietiden. Högre studier är, och bör ses som, arbete. I ettlängre perspektiv vill vi därför omforma studiestödet till enform av studielön som berättigar till sammasocialförsäkringsstöd som andra medborgare har och somkan bidra till att bredda rekryteringen till högskolan. Iförsta hand har vi dock i en kommittémotion (1993/94:Sf517Vuxenstudiestöd) valt att satsa på dem som ännu inteerhållit grund- och gymnasiekompetens i form av ett förslagom kraftigt höjda anslag till SVUX- och SVUXA.Regeringen har allt mer betonat vikten avatt se studiestödet och den framtida lönebildningen som enhelhet. Tanken är att högre studier skall premieras med ens.k. utbildningspremie i form av kraftigt höjda löner och atten relativt låg standard kompenseras medhöga framtida löner.I dag ser den ekonomiska situationen mycket olika ut förolika yrkesgrupper, trots att de alla har högskolestudierbakom sig. Det finns t.ex. stora skillnader i lönenivåermellan kvinno- och mansdominerade yrken där t.ex. encivilingenjörsexamen leder till hög lön medan enbibliotekarie- eller vårdutbildning leder till låga löner.Regeringens politik är strömlinjeformad efter högavlönademanliga akademiker som man nu ytterligare vill gynna.Åtskillnaden mellan offentlig och privat sektor är också envattendelare vad gäller löner och här ser man också tydligakönsskillnader. JämO har i en undersökning av juristkårenkonstaterat att kvinnliga jurister i högre utsträckninghamnar i offentlig sektor medan unga manliga juristerhamnar på privata advokatbyråer. Liknande mönsteråterfinns bland andra högutbildade yrkeskårer.Regeringens uttalade ambition att förminskautbildningssektorer som leder till yrken i den offentligasektorn (se propositionen Utbildning och forskning) är enannan oroande tendens som går stick i stäv med deras iandra sammanhang hänförda tal om jämställdhet påhögskolan.Vänsterpartiet anser att högre studier skall kunnabedrivas under goda ekonomiska förhållanden.Utredningen och utbildning SOU 1993:85konstaterar dessutom att generösa studiemedel är en viktigfaktor för att minska den sociala snedrekryteringen tillhögskolan. Återbetalningen av studiemedlen skall kunnaske i en så pass rimlig takt och till så rimliga kostnader attkraftigt höjda löner för akademiker inte skall behövas.Ur ett bredare samhällsperspektiv är det angeläget attlöneskillnaderna mellan olika grupper i samhället inte ökar.För är det en grundläggande rättvisefråga.Redan idag utgår det en form av ''premie'' till högutbildadei form av ökade chanser till stimulerande arbetsuppgifter,en generellt höjd livskvalitet, större valmöjligheter påarbetsmarknaden och goda arbetsvillkor. Att ytterligaregynna dess grupper lönemässigt på andra yrkesgruppersbekostnad är i grunden en orättvis tanke.2. Regeringens proposition 2.1 Pensionsfrågan och studiestödetEtt av de sämsta förslagen i propositionen är förslaget attslopa avskrivningsrätten vid pension fr.o.m. 1 juli 1995.Detta diskriminerar kraftigt de grupper som går in i yrkenmed låga löner efter avslutade högskolestudier och de somp.g.a. långa studietider drar på sig höga skulder. Dagensåterbetalningssystem innebär dessutom att en person sombetalar längre på sin skuld får en totalt sett större skuld änden som med en hög inkomst kan betala av skulden påkortare tid. Man missgynar alltså ytterligare de grupper somhar det mest kärvt ekonomiskt. Detta kommer att drabbastora studerandegrupper. Höga uppskrivningskostnaderoch ofördelaktiga räntekonstruktioner gör att inte ens enstudent med normala studier bakom sig kan räkna med attbetala tillbaka lånen innan pensioneringen.I kombination med det pågående arbetet med det nyapensionsystemet så är detta mycket oroande. Inte nog medatt högre studier kommer att missgynnas pensionsmässigteftersom det liggande pensionsförslaget bygger pålivsinkomstprincipen och avser att ge pensionsrätt enbartför den mycket låga bidragsdelen istudiemedelssystemet. Ovanpå detta skall nustudieskuldsbelastade pensionärer, som många av demkommer att få ett kraftigt ekonomiskt avbräck vidpensioneringen, betala studieskulder till döddagar.Vänsterpartiet instämmer i SFS (förenadestudentkårer) inställning att frågan om avskrivning börhänskjutas till den föreslagna utredningen och attavskrivningen av studiemedel tills vidare bör finnas kvar.Kraftfulla åtgärder måste sättas in mot de befarat kraftigaavskrivningskostnaderna , med det bör ske pååterbetalningssidan och inte genom att kraftigt förlängaåterbetalningsperioden.Det är problemen som uppkom i samband medskattereformen som är orsaken till att systemet ''havererat''.De partier som ansvarade för den reformen och som -- trotskraftig kritik från studerandehåll -- underlät att anpassastudiemedelssystemet till de kraftigt minskadeavdragsmöjligheterna för skuldräntor, bär ett stort ansvarför dagens situation med höga uppskrivningskostnader,långa studieskulder och höga avskrivningskostnader. Hademan lyssnat till studentopinionen då och reformeratsystemet då hade situationen sett helt annorlunda ut idag.2.2 Subventionera inte långa utbildningarVänsterpartiet avvisar regeringens skiss på ett förslag omatt längre utbildningar skulle kunna leda till vissasubventioner i studiestödssystemet. Den enskilda studentenskall vara fri att själv välja utbildningsväg och intepremieras för rätlinjiga och, i sämsta fall, ensidiga studier.Det som däremot bör övervägas är om det urstudiestödssynpunkt så problematiska uppsatsarbetet (somofta leder till problem med poängproduktion och därmedstudiestöd) skulle kunna premieras i någon form. Det skullekunna motivera studenterna till att i snabbare taktgenomföra sina uppsatser och det skulle sätta större presspå högskolorna att bistå med högkvalitativ handledning.Det skulle dock inte missgynna studenter som väljer att läsautan en traditionell examen som mål.2.3 Nej till prestationsrelaterade bidragVänsterpartiet avvisar å det bestämdaste regeringensförslag att koppla ihop studenternas studieresultat (poäng)med rätten till studiebidrag.Först och främst är det en viktig princip att görastudiestödet så neutralt som möjligt i relation tillutbildningen. Den styrning som studiemedlen medför redanidag är tillräckligt olycklig.För det andra är regeringens statiskaprestationstänkande helt främmande för en kvalitativ synpå högre utbildning. Högre studier skall vara fria och geutrymme för stor variation mellan kurser, studenter ochlärare. Prestationskraven måste också kunna varieraberoende på kurs eller ämne. De skall också uppmuntra tillkritiskt tänkande, till självständigt arbete och till egnainitiativ utöver den snäva föreläsningssituationen.Naturligtvis gynnar inte en ''bestraffning'' av studentersom inte uppnått vissa poängkrav kvaliteten på studierna. Istället ger man studenterna signalen att så snabbt ocheffektivt som möjligt ta sig igenom studierna och att hellrese till möjliga poängprestationer än tillkunskapsinhämtandet som helhet. Det finns stora risker föratt utbildningskvaliteten blir lidande av detta.En annan viktigt princip är att inte ytterligare segregerastuderandegrupper efter ''lyckade'' och ''misslyckade''. Detär moraliskt förkastligt att belasta mindre studievanastudenter med högre studieskulder. Pressen att uppnå godaresultat är tillräckligt stor redan. Ursnedrekryteringssynpunkt vore det förödande medregeringens förslag. Vi vet att upplåningen avskräckerungdomar från studieovana miljöer i högre grad än andra.Ett system där lånedelen hotar att öka och inte från börjankan överblickas förstärker givetvis detta fenomen.Ur utbildningsadministrativ synpunkt går det inte helleratt utesluta problem. Trycket på lärarna att godkännaelever som riskerar att förlora sitt bidrag kommer att ökaoch många studenter kommer att taktikläsa ''enklare''kurser för att kompensera för tidigare uteblivna poäng.Andra studenter kan välja att läsa i en högre studietakt föratt få en högre bidragsdel. Därigenom går de miste om dentid som behövs för att fördjupa sina kunskaper, följa ickeobligatoriska seminarier, fördjupningskurser, delta iutbildningsbevakningen på den egna institutionen etc.2.4 Nej till annuitetslånEtt system där återbetalningstakten höjs drabbarlåginkomsttagare hårt. finns stora orättvisor istudiestödssystemet eftersom uppräkningstakten påstudiemedlen gör att en låginkomsttagare betalar en totaltsett större skuld än en höginkomsttagare som kan beta avskulden i snabbare takt. vill man ytterligare gynnahöginkomsttagargrupper genom att införa ett s.k.annuitetslån. Då regeringen inte genomfört någraberäkningar på vad detta innebär i kostnad för den enskildekan vi inte annat än principiellt ställa oss emot förslaget. Vianser att frågan bör hänskjutas till den kommandeparlamentariska utredningen.2.5 Parlamentarisk utredningRegeringen föreslår att en parlamentarisk utredningtillsätts för att fortsätta arbetet med att reformerastudiestödssystemet. ställer sig positivt tilldetta men har kritiska invändningar mot utredningensföreslagna inriktning.Vi har tidigare lagt förslag på en stor och bred utredningav vuxenutbildningen i stort. Vi vill erinra om vikten av attutredningen i sitt arbete tar ett helhetgrepp på studiestödetoch analyserar dess effekter utifrån allmännasamhällsekonomiska, utbildningspolitiska och studiesocialafaktorer. Utredningen bör utgå ifrån ambitionen att studieri högre grad skall likställas med arbete och att godaekonomiska villkor skall utgå . Detframtida systemet skall inte särskilt gynna längreutbildningar framför korta. Däremot kan effekter avpremier för avslutat uppsatsarbete övervägas (seresonemanget ovan).I utredningens arbete bör, förutom en generell översynav hela studiestödsområdet, också ingå att utredakostnaderna för och ge förslag på ett studiestödssystem avstudielönskaraktär. Särskild uppmärksamhet bör i detsammanhanget ägnas studiestöd till personer som idagsaknar grund- och gymnasiekompetens. Utredningen börockså få som direktiv att föreslå förstärkningar avstudenternas allmänna socialförsäkringsskydd och se överderas sjukförsäkring. Ett förslag som innebär en förbättringav föräldraförsäkringen för studerande och personer somjust avslutat högre studier bör också utarbetas avutredningen.Eftersom studenterna besitter en stor kompetens istudiestödsfrågor och själva kommer att beröras avförslagen så ser vi det som självklart attstuderanderepresentanter från såväl högskoleområdet somfolkhögskolor och komvux bör ingå som sakkunniga iutredningen. Utredningen skall givetvis ha en jämnkönsfördelning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till lag omändring i 4 kap. 24 a och b § studiestödslagen (1973:349)enligt vad i motionen anförts,2. att avslår regeringens förslag om tvåalternativa betalningssystem,3. att avslår det som regeringen förordar om dehuvudsakliga principerna för ett annuitetslånesystem enligtvad i motionen anförts,4. att avslår det som regeringen förordar omavskrivning av studielån enligt vad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk utredning avstudiestödssystemet.