ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Fö708 · 1994-01-25 00:00:00 — De senaste årens förändringar i vår omvärld betyderockså mycket för utvecklingen i och omkring södraÖstersjön. Området har fått ökad betydelse inom skildaverksamheter. Behoven av och förutsättningarna församverkan och samordning har ökat; inte minst inom detmaritima området.Sjötrafiken i södra är mycket omfattande; entrafik som har ökat med sedanSovjetunionens upplösning, räknat i antal passager. Denstörsta delen av ökningen gäller transporter avoljeprodukter. Beroende på utvecklingen i det baltiskaområdet kommer trafiken troligen att öka ytterligare, bådevad gäller yrkesmässig trafik och fritidsbåtar.Fisket i området är också mycket stort och det mestomfattande längs den svenska kusten. Under de senasteåren har färjetrafiken i området ökat. Dessutomförekommer en stor örlogsmarin verksamhet i södraÖstersjön.Utvecklingen av trafiken och dess karaktär innebärockså att riskerna för olyckor och deras konsekvenser ökar.Den politiska instabilitet som ännu råder i länderna i detforna , kan, i samverkan med svåraumbäranden hos befolkningen, leda till exempelvisflyktingströmmar över . Detta kan i sin tur fåsäkerhetspolitiska följder för . Detta studeras bl.a.av Hot- och riskutredningen (dir. 1993:4).Med hänsyn till utvecklingen i och omkring södraÖstersjön finns behov av att se över och utveckla formernaför både informationsinhämtning och Sjöräddningstjänstenm.m. Inte minst gäller detta behovet avsamordning mellan berörda länder.I dag finns inga utvecklade former för sådan samordningpå motsvarande sätt som finns inom miljöskyddet till sjöss.I vårt land är strävan att öka samordningen ochsamutnyttjandet av civila och militära resurser iräddningstjänsten. Försvarets helikoptrar utgör således enviktig del i sjöräddningsorganisationen, liksom marinensolika resurser.Med hänsyn till de ovan beskrivna förhållandena i södraÖstersjön utvecklas former för ökad samordning av såvälinformationsinhämtning som för bådei och mellan de olika länderna i området.Detta gäller främst:Operativ verksamhet, såsominformationsinhämtning, ledning och resursutnyttjande.De kustradiostationer, som finns i området, (,, , och ) utgör därvidviktiga delar.Materielutformning m.m. Gemensamplanering Gemensam utbildnings- ochövningsverksamhet UtvecklingsfrågorDet är således angeläget att de gemensamma civila ochmilitära resurser som vi har längs södra utnyttjasi denna verksamhet dels med hänsyn till behovet avsamordning mellan länderna i området, dels med hänsyn tillhot- och riskbilden i området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bl.a. utveckla former för ökadsamordning av såväl informationsinhämtning förSjöräddningstjänsten i som mellan de olikaländerna i området.
mot · GH02Fö709 · 1994-01-25 00:00:00 — I trafik inom finns ett stort antal cisternvagnaravsedda för transport av farligt gods på järnväg. En relativtstor andel av dessa är privatägda. Dessa vagnar är i regel avgod kvalitet och ofta specialbyggda för transport avspecifika ämnen.Det finns dock ett stort problem och det är olikheter iavtappningsarmaturen. Det finns enligt vad vi erfarit ingenbestämd standardisering av denna i eller Europa.Dock finns minimikrav som måste uppfyllas av alla.Naturligtvis har varje avsändare och mottagare tillgång tillrätt armatur och kan handskas med lastning och lossning påett för säkerheten riktigt sätt. Problemet uppstår omcisternvagnen -- på grund av läckage eller annat tillbud --måste tömmas före ankomst till sin destination.Det kan uppstå tillfällen när detta måste ske snabbt ochsäkert. Därför skulle det vara en stor fördel om antalet olikaarmaturer kunde nedbringas till ett minimum. Genom ensådan åtgärd skulle räddningstjänsten ges större möjlighetatt inneha nödtömningsarmaturer i erforderligt antal.Ansvarig för prövningen av tankarna är Statensanläggningsprövning medan svararför tillsynen. SJ har sträng intern kontroll och föreskrifternasäger att deras tankvagnar för farligt gods skall tas in föröversyn efter 10--. För privatvagnar som ofta lånasin från utlandet finns inte motsvarande krav.Det vore mycket viktigt för säkerheten vid transporterav farligt gods på järnväg att tillsynen är lika sträng på allatyper av vagnar, dvs. även på utländska vagnar som hyrs ini . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att tillsynen påjärnvägsvagnar för farligt gods skärps och omfattas avsamma hårda regler för alla vagnar.
mot · GH02Fö801 · 1994-01-25 00:00:00 — Med laseroptik kan man begå vilka brott som helst.Erfarenheterna från de brott den s.k. lasermannen begåttvisar med all tydlighet farorna.Men också skenbart harmlösa föremål kan få sammaeffekt om de används på ett otillbörligt sätt.Vissa nattkikare med laseroptik kan användas som''tysta vapen''. Enligt uppgift har en svår olycka nyligeninträffat på ett diskotek i , då en person haft medsig en nattkikare med laser och ''kollat in'' publiken. Ettflertal ungdomar fick synen förstörd.Eftersom det också finns ofarliga nattkikare av lasertypbör tullen ha möjlighet att göra kontroller. Detta är möjligtendast om införseltillstånd för dessa artiklar införs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag ominförseltillstånd för farliga laserkikare.
mot · GH02Fö802 · 1994-01-25 00:00:00 — -- länet i centrum av -- med närhetentill och där belägna kärntekniska anläggningarborde vara den plats där ytterligare resurser planeras förbåde kontinuerliga och produktionsinriktade temporäramätningar av radioaktiviteten i fred, kris och krig. Detta föratt erhålla så korta förvarningstider som möjligt samt skapabättre och säkrare förutsättningar för att höja den regionalaoch nationella beredskapen mot kärntekniska olyckor i vårtnärområde.Sedan 1960-talet finns en enda fast mätstation förmätning av bakgrundsstrålning vid , vilkenmodifierades och automatiserades --87 så att larm omförhöjd nivå överförs till larmmottagare vid SSI. Dennastation ingår i en nationell mätkedja bestående av 36 fastamätstationer.Alltsedan denna mätkedja planerades och byggdes upphar omvärlden och framförallt situationen i vårt närområdeförändrats. Detta har föranlett en rad internationellaprojekt i syfte att höja säkerheten till en acceptabel nivå vidde kärntekniska anläggningarna i och Ryssland.Det har tidigare i olika sammanhang tillfunktionsansvariga myndigheter framförts att en utbyggnadoch komplettering av den fasta mätkedjan med fleramätstationer på behövs. Skälen för dettakan sammanfattas enligt följande:Närheten till flerakärntekniska anläggningar med förhållandevis lågsäkerhetsnivå i de baltiska staterna och Ryssland.Behovet av en förtätning av den nationella mätkedjanösterut för att erhålla en tidig regional och nationellförvarning, oberoende av internationellt uppbyggdalarmsystem, i syfte att tillskapa en rimlighandlingsberedskap. Redundansen i den fastamätkedjan skulle förbättras. Resurser som byggs upp påGotland har stor psykologisk effekt inte bara förbefolkningen på ön utan för hela . somutpräglat jordbrukslän (jämfört med rikets )borde vara en betydelsefull faktor i detta sammanhang närdet gäller att tillskapa beslutsunderlag för att kunna vidtaomedelbara åtgärder i samband med ett eventuelltradioaktivt nedfall.Det är därför angeläget att låta utreda det totala behovetav mätresurser placerade på . Med hänsyn tillGotlands, i detta sammanhang, utsatta läge bör utrustningför detta ändamål vara stationär på ön och väl känd av demsom skall hantera densamma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning vad gäller det totalabehovet av resurser för mätning av bakgrundsstrålning påGotland.
mot · GH02Jo14 · 1994-01-17 00:00:00 — med anledning av skriv. 1993/94:106 Alternativ till burhållning av värphöns antog en djurskyddslag som slårfast att våra husdjur skall ha möjlighet till ett naturligtbeteende. Undertecknad delar uppfattningen att Sverigeskall ha en väl utbyggd djurskyddslagstiftning. Beslutetinnebär stora förändringar för vissa näringsgrenar. Den nyadjurskyddslagen medför att äggproduktionen i Sverigesenast måste ske på annat sätt än medkonventionella bursystem.En djurskyddslagstiftning måste utgå från att husdjurenskall erhålla ett förbättrat skydd mot dålig behandling.Skulle det uppstå en situation där den framtida svenskaäggproduktionen hotas av ökad import på grund av att desvenska producenterna möter krav som inte finner någonmotsvarighet i andra länder, riskeras själva syftet meddjurskyddslagstiftningen, nämligen att åstadkomma ettstarkt skydd för husdjuren.Än så länge är det få länder som har antagit sålångtgående djurskyddslagstiftningar som . Våranärmaste grannländer har ännu så länge inte beslutat attinföra en djurskyddslagstiftning som motsvarar vår.I har man lämnat den konventionellaburproduktionen, vilket fått kostnadshöjande effekter påäggproduktionen till följd. För att skydda den inhemskaäggproduktionen i har man tvingats införa ettsystem där avgifter på importen stöder den dyra inhemskaproduktionen. måste ändå importera äggmotsvarande av konsumtionen.En minskad svensk produktion skulle innebära attstatens och konsumenternas påverkansmöjligheter påstandarden i djurhållningen inom äggproduktionenminskades.Mot denna bakgrund är det viktigt att klartuttalar att möjligheterna till framtida svensk äggproduktionmåste vidmakthållas.Jordbruksverket har redovisat läget för de alternativ tillkonventionell burhönsproduktion som utvecklats.Av redovisningen framgår att problemen är stora.Jordbruksverket har därför genom Rapport 1993:14 slagitfast att mer tid bör ges innan burhönsförbudet träder i kraft.Beslutet om den nya djurskyddslagstiftningen 1988innebar att möjligheterna till forskning om alternativabursystem inskränktes kraftigt. Eftersom intentionerna ibeslutet var att konventionell burhållning skulle upphöra ärdet mycket olyckligt att även forskning kring alternativabursystem stoppades.På flera håll i världen, bl.a. i , ochEngland, pågår forskning och utveckling kringalternativa bursystem. Man hoppas t.ex. att kunna utvecklakonkurrenskraftiga system med modifierade s.k.miljöberikade burar med reden, sittpinnar och sandbad.Sådana forskningsmöjligheter bör finnas även i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida svensk äggproduktion,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och utveckling av olikaalternativ till konventionella bursystem.
mot · GH02Jo18 · 1994-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:110 Bättre kontroll över miljöfarligt avfall I propositionen föreslås olika betydelsefulla åtgärder föratt samla in och ta hand om kvicksilver i uttjänta varor.Detta är angeläget och det är viktigt att mängdenkvicksilver som finns i omlopp minimeras och att vi helsthelt kan undvara kvicksilver i olika produkter.Det är viktigt att insamlandet av kvicksilvret kan ske såeffektivt och miljövänligt som möjligt. I syfte att underlättainsamlandet är det enligt min mening viktigt att ekonomiskastyrmedel i form av olika pantsystem används. Frågan tasupp i propositionen där man talar om olika ekonomiskaincitament.För den enskilde är det endast i ett mindre antalprodukter som man kommer i kontakt med kvicksilver. Denvanligaste produkten torde vara lysrör eller andra typer avlampor. När det gäller lysrör/lampor medkvicksilverinnehåll är det endast ca 30--av dessa somtas tillvara på ett miljöriktigt sätt. Resterande ca 60--70 %kommer ut bland andra avfallsmängder och sprids inaturens kretslopp. Därför är det viktigt att justinsamlingen av dessa produkter stimuleras. Detta bör enligtmin mening ske på så sätt att ett pantsystem införs för dessaljuskällor.Vidare sägs det i propositionen att kvicksilver inte böråtervinnas. Detta kan riskera att medföra att kvicksilverinte tas tillvara utan endast blir föremål för slutdeponering.Detta som det dock kommer ut nya produkter påmarknaden som innehåller kvicksilver, om än i mindremängder. Jag anser att det därför bör prövas om inteåtervinning av ''gammalt'' kvicksilver vore lämpligt attbehålla i stället för att använda ''nytt'' kvicksilver samtidigtsom ''gammalt'' går till direkt slutdeponering.Det finns system för återvinning av kvicksilver som idetta sammanhang borde kunna användas. Detta systembenämnt MRT ( ) lämpar sigväl för såväl lysrör/lampor som batterier. En sådananläggning i tar redan nu emot ca 4miljoner lysrör/lampor för kvicksilveråtervinning. ITyskland används samma system för återvinning urbatterier. Detta hanteringssystem möjliggör en braåtervinning och att kvicksilver i mindre omfattning riskeraratt komma ut i naturen som volymbehovet avslutdeponeringsanläggningen kan minskas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av återvinning avkvicksilver,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pantsystem för kvicksilverhaltigalampor och lysrör.
mot · GH02Jo20 · 1994-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:110 Bättre kontroll över miljöfarliga avfall Kvicksilver bör återvinnasI propositionen säger regeringen att kvicksilverhaltigarestprodukter bör förvaras i lämplig form och långtidssäkertoch ej återvinnas.Ny demokrati finner detta ställningstagande förvånandemed tanke på den energi regeringen lagt på att få igenompropositionen om en kretsloppsanpassadsamhällsutveckling. Så fort man nu stöter på svårigheter,avviker man från grundidén och börjar tala omlångtidsförvaring.Långtidsförvaring av miljöfarligt avfall bemöts sombekant mycket negativt av allmänheten och bör endastkomma ifråga då ingen annan lösning ses möjlig.De försök som gjorts med att återvinnakvicksilver ur batterier har inte varit lyckade. På grund avatt utrustningen inte varit tillräckligt utvecklad har bådemiljön och personalen påverkats negativt, men Nydemokrati anser att dessa svårigheter med hanteringen gåratt lösa.Ny demokrati har ofta påpekat att långsiktiga mål ochkrav, där forskning, ekonomi och folkets krav går i takt ärden rätta vägen för miljöförbättringar.Ny demokrati anser att vad gäller omhändertagandet avkvicksilver bör långsiktiga mål och krav på återvinningfastställas så att forskarna kan skapa erforderligmiljömässig och arbetssäker utrustning för återvinning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvicksilver skall återvinnas.
mot · GH02Jo201 · 1994-01-25 00:00:00 — Dataregister vid beräkning av arealstödet Vid utbetalning av arealstöd till jordbrukarna sker i vissafall förseningar på grund av att flera lantbruksregisteranvänds. När det inträffar att dataregistren inte stämmeröverens returneras ärendet för ny behandling ochutbetalningarna försenas.Dels används SCB:s lantbruksregister som omfattar sågott som alla lantbruk i . I detta register ingår dentotala arealen. Där redovisas hur stor jordbruksareal varjefastighet har.Därefter har upprättat ettstödregister. I detta dataregister uppger lantbrukaren hurstor odlingsareal han har . Arealstorlekenkan förändras från till ett annat, dels genom ökadeeller minskade arrenden och dels genom undantag för marksom omställs, exempelvis skogsplanteras. Det medföravvikelser från SCB-registret.De båda dataregistren samkörs och utgör bas för bl.a.beräkning av arealstödet. Om registren inte ärsamstämmiga i frågan om arealstorlek går ärendet tillbakatill länsstyrelserna. Det medför flera veckorslikvidförseningar.Som exempel kan nämnas att län har stor andelomställningsareal. Det innebär många differenser idataregistren, och ett antal lantbrukare fick därför inte sittarealstöd års utgång. Problemet förekommersäkert även i övriga län.Jag ser ingen anledning att ha invändningar motkontrollsystem, men eftersom registren inte är heltjämförbara är nuvarande system upphovet till onödigalikvidförseningar.Det skulle vara till fördel om föratt undvika byråkratiskt krångel använde endast ettregister. Det bör gå att genomföra den kontroll somerfordras utan att använda två register.Frågan bör också vara aktuell inför en EU-anslutning.Då kommer det sannolikt att bli nödvändigt att upptecknaoch använda endast ett register. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dataregistren i samband medfastställande av arealstöd inom jordbruket.
mot · GH02Jo202 · 1994-01-25 00:00:00 — Den nuvarande stödområdesindelningen i jordbruketomfattar stödområdena 1, 2, 3 och 4. Stödområde 4omfattar sydligaste delarna av , Kopparbergsoch . Dessutom ingår norra delarna avÖrebro län och län.Västmanland har lagts helt utanför stödområdet. Dennuvarande stödområdesgränsen följer nämligenlänsgränsen mot och län. De naturligaförutsättningarna för jordbruk följer däremot ejlänsgränserna. En fast länsindelning infördes redan 1634och fick i huvudsak sitt nuvarande utseende 1718.Sverige har en omfattande lantbruksstatistik. Vidarealinventeringen 1919 genomfördes iden officiella statistiken en uppdelning av länen i enhetligaområden med avseende på de naturliga förutsättningarna.Det permanenta skördeskadeskyddet infördes 1961.Som mest har varit indelat i 429 skördeområden.Församlingen har varit grundstenen i indelningen. Ofta haremellertid församlingarna varit så heterogena att enytterligare delning ansetts nödvändig.I andra sammanhang anses norra tillhöraBergslagsregionen. Även i lantbruksstatistiken tillhörBergslagsdelen i , , ochKopparbergs län samma produktionsområde. Det är därförsynnerligen anmärkningsvärt att VästmanlandsBergslagsdel ej ingår i stödområde 4.Var och en som har de mest elementära kunskaper omjordbruk inser lätt vid en resa i dessa Bergslagsområden, attde naturliga förutsättningarna för jordbruk är klart sämreän i mellanbygderna i , men också sämre än imycket stora områden i södra . Vill man väl vårdadet öppna landskapet är djurhållning med inriktning påmjölk- och köttproduktion ett bra och billigt alternativ.Enligt vår bestämda uppfattning är det en regeringsskyldighet att rätta till uppenbara orättvisor, även om denhär frågan i ett internationellt eller nationellt perspektiv kantyckas vara liten. Men för de inblandade företagarna ochäven för berörda kommuner är frågan desto viktigare.Sett , åren 1981--1991, minskadeantalet mjölkkor i kommun , i Norbergskommun och i . minskade antalet mjölkkormed i hela landet och i norra med 18 %.Det är en mycket kraftig minskning av antalet mjölkkori dessa tre Bergslagskommuner, som är gränskommuner tillstödområde 4. Denna dramatiska nedgång understrykerytterligare nödvändigheten av att genomföra engränsjustering. Denna gränsjustering kommer att innebäraatt något mer än en promille av det sammanlagda''Norrlandsstödet'' kommer att tillfalla lantbrukarna i norraVästmanland (Bergslagsdelen).Den tidigare socialdemokratiska regeringen förhaladefrågan och lyckades inte komma med något förslag somrättade till denna uppenbara orättvisa. har ej hellernuvarande regering kommit med något förslag, i enlighetmed vad som framförs i denna motion och vid upprepadetillfällen i motioner , nämligen attVästmanlands Bergslagsdel (skördeområde 1912) skallföras till stödområde 4. Till skördeområde 1912 hör utöverFagersta, och kommuner delarav angränsande kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förskjutning av sydgränsensöderöver så att norra (skördeområde 1912) hänförs till stödområde 4.
mot · GH02Jo203 · 1994-01-25 00:00:00 — Jordbrukets organisation förefaller att alltid vara iförändring. Det är nu inte sedanLantbruksnämnderna försvann och dess administrationinordnades i Länsstyrelserna. Åter tycks det finnas planerpå att ånyo bygga upp en tung administration vid sidan avlänsstyrelserna.Jordbruksverket har fått i uppdrag av regeringen attutreda den framtida jordbruksorganisationen inför en EU-anslutning. Det som framkommit visar att nuplanerar utredningen en omfattande administrativuppbyggnad inom . Den nyaorganisationen skall arbeta vid sidan av -- eller snarareovanför -- länsstyrelserna och indelas i större regioner medett antal län i varje. Det är inte alla jordbruksfrågor somidag handläggs av länsstyrelsernas näringslivsenheter, somden nya organisationen skall ansvara för, dock alla dem somhar med EU att göra.Det förefaller både ekonomiskt och byråkratiskt dumtatt bygga upp parallell administration, som till stor del kankomma att innebära överlappning och dubbelarbete.Länsstyrelsernas övertagande av lantbruksnämndernasuppgifter har fungerat bra.Länsstyrelserna har skapat de rutiner som krävs och skaffatgod kompetens på området. Där sker ett anvarsfullt ochsjälvständigt arbete med mycket god kunskap omjordbruksfrågorna i länet.En framtida organisation med överordnat ansvar ochlokalkontor i kvarteret bredvid kan knappast vararationellt. I vissa ärenden blir de båda administrationernaskilda åt och i andra ärenden skall den ena ge order till denandra. En ny sorts lantbruksnämnder är alltså på väg -- medannan regionindelning.Erfarenheter från såväl jordbruket som andra områdenvisar, att när flera administrativa institutioner på samma ortskall ansvara för samma ämnesområden, då skerbearbetning på flera ställen av samma frågor. Detkan inte vara försvarligt i då rationaliseringareftersträvas inom alla samhällsområden.Enbart frågan om egen regionindelning kan kritiseras.Vi är olyckligtvis i färd med att dela in i en hel floraav olika regioner, där -- hela eller delar av -- län tillhör ettflertal olika geografiska indelningar av varierande storlek. Men hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukets administration.