mot · GH02Ub68 · 1994-04-18 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:177 Utbildning och forskning. Under l960-talet bildades en rad nya universitet ochhögskolor i . I tillkom fyrauniversitetsfilialer. De flesta nya högskolor och universitetute i fick rättigheter till och resurser för att bedrivaforskning och forskarutbildning. I var det endastuniversitetsfilialen i som fick denna möjlighet,som blev självständigt universitet l975. De övrigauniversitetsfilialerna, , och , blevl977 självständiga högskolor.Dessa tre högskolor har alla mer än 6 000 studentervilket är fler än vad universiteten i och hadeunder l950-talet. Dessa tre högskoleenheter tillsammansmed de övriga mindre och medelstora högskoleenheternastår för av antalet studenter. De haremellertid inte som många av universiteten ute i fåttresurser för och rättigheter till forskarutbildning vilket är ennödvändighet för att skapa och behålla en levandeforskarmiljö som i sin tur är en förutsättning för enutbildning med god kvalitet. De mindre och medelstorahögskolorna har tillgång till avresurserna.Det är viktigt att poängtera att grundutbildning ochforskning hör ihop, något som rektorerna vid de europeiskauniversiteten slagit fast vid ett möte med anledning av 900-årsjubileet av universiteten i den 18 septemberl988. Vid mötet deltog även rektorerna vid samtliga svenskauniversitet.Även högskolelagen slår fast vikten av det närasambandet mellan forskning och grundutbildning. IHögskolelagens l kap. 3 § står att läsa: ''Verksamheten skallbedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskningoch utbildning. ''I ett enhetligt högskolesystem är det viktigt att allahögskolor ges likvärdiga förutsättningar att utvecklas. Ominte riskeras en differentiering inom högskolesystemet. Närutbildningsanordnarna skall konkurrera om studenterna ärkonkurrensneutralitet ett grundvillkor. Därför har centernlänge arbetat för att de mindre och medelstora högskolornaskall ha fasta forskningsresurser.Under senare år har viktiga principer etablerats vadgäller rutiner för ackreditering. Bedömningen som görs avkanslersämbetet ligger till grund för utdelning avexamensrätt. har det med andra ordutvecklats ett system för kvalitativ bedömning avverksamhet vid högskolor. Detta system bör kopplas tillrätten att få fasta forskningsanslag. Rätten att utfärdamagisterexamen bör resultera i fasta forskningsresurser.Först då blir det relevant att tala om principen omforskningsanknytning och vetenskaplig grund. Enhögskoleenhet kan inte förväntas bedriva forskarutbildningutan fasta medel för det.De extra medel som föreslås gå till forskning vid demindre och medelstora högskolorna får inte styras tillprofilforskning. Högskolorna måste få formulera sina egnamål med forskningen och inte vara beroende av ett välfungerande näringsliv. En förstärkning avforskningsresurser till de mindre och medelstorahögskolorna kan ses med syftet att förstärka det lokalanäringslivet men storleken på forskningsanslaget får inte bliberoende av resurser från de små och medelstora företageni regionen. måste det ifrågasättas om de små ochmedelstora företagen har möjlighet att tillsätta resurser iden omfattning som krävs för en långsiktig satsning påforskning. Slutligen kräver förstärkningen vetenskapligkompetens och ledning vilket torde falla inom högskolornaskompetensområde.Inomvetenskapliga kriterier och respekt förforskningens frihet är en självklarhet för universiteten,något som också måste gälla för de mindre och medelstorahögskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de löntagarfondsmedel somavsatts för forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de högskolor som erhållit rättatt utfärda magisterexamen erhåller fastaforskningsresurser.