ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Ub687 · 1994-01-25 00:00:00 — driver en mycket aktiv och målmedvetenutveckling av sin forskningsverksamhet. Denna är en direktfortsättning av forskning och forskarutbildning vid detidigare högskolorna i /och ,som drivits med hög ambition. En viktiganledning för de båda tidigare högskolorna att gå sammantill en gemensam enhet var också att åstadkomma enbreddning av forskningsverksamheten vad gällerstudentunderlag, för rekrytering av forskarstuderande, somforskarkompetens för kvalicerad forskning ochforskningshandledning.Kritiska faktorer vid utvecklingen av en högskola är avsåväl kvalitativ som kvantatitativ karaktär. Som redanantytts finns också en koppling mellan dessa, så att en vissstorlek på verksamheten krävs för att ge gynnsammaförutsättningar för önskvärd kvalitetsutveckling. Medskapandet av har en god utgångspunkt förfortsatt ambitiös kvalitativ utveckling av högskolansverksamhet skapats.Högskolans kvalitativa utveckling är till stor del knutentill forskningen. Dels är forskningen i sig en av högskolanshuvuduppgifter, dels är kopplingen till forskning en viktigkvalitetsaspekt för utbildningen. Den pågåendeutvecklingen av forskningsverksamheten vid högskolanutgör därför en mycket viktig faktor i desskvalitetsutveckling.Den hittillsvarande utvecklingen av forskningen inomden högskoleverksamhet, som ingår i ,har varit framgångsrik. är mer än 100forskarstuderande knutna till högskolan. Andelenforskarutbildade lärare är större än vid någon annan av demindre och medelstora högskolorna och cirka 20 lärare medprofessors- eller docentkompetens är knutna till högskolanpå hel- eller deltid.Utvecklingen av forskningen vid högskolan har hittillstill stor del finansierats med medel frånregionala/kommunala samhällsorgan och andra externafinansieringskällor. Utvecklingen har emellertid nu nått ennivå, där fortsatt finansiering via, i huvudsak, kortsiktigakällor ej längre är tillfredsställande. Det är önskvärt att denfortsatta utvecklingen sker med en ökande andel avkostnaderna för forskningen långsiktigt finansierade. Dettabör ges regeringen till känna.Mot denna bakgrund finns starka motiv för att föreslå attde nuvarande statliga anslagen för forskningsstödjandeåtgärder och forskarutbildning av lärare bör ökas.Det faktum att den region där ärlokaliserad, dvs. och , ärden del av där avståndet till universitet -- ellerhögskola med fasta forskningsresurser -- är störst, ger ocksåytterligare motiv för att bör prioriteras föreövriga medelstora högskolor vad gäller basresurser förforskning. bör även tilldelas större resurserfrån anslaget C 47, forskningssamverkan näringsliv och högskolan.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående basresurser för forskningtill ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt att inrättaprofessurer och examinera doktorer i vissa ämnen.
mot · GH02Ub690 · 1994-01-25 00:00:00 — Yrkesteknisk högskoleutbildning i / I budgetpropositionen introduceras ett förslag omvarvad utbildning i högskolan i form av så kalladtraineeutbildning. Förslaget är ett utmärkt initiativ och böri första hand genomföras vid de högskolor som harerfarenhet av varvad utbildning.Vid högskolan i /(HTU)genomförs två utbildningsprogram (ett ingenjörsprogramoch ett ekonomprogram) enligt denna idé men i formencooperative education (COOP). Denna utbildningsformhar varit mycket lyckosam och har fått spridning till fleraandra högskolor. HTU har erfarenhet av utbildningsformensedan 1989 och bör därför också få genomföra den nyatraineeutbildningen.Det är angeläget att traineeutbildningen genomförs påett sådant sätt att den blir en komplettering till COOP-formen och inte en konkurrent eller ersättning. Regeringenbör därför noga överväga formen för genomförandet.YTH-utbildning vid högskolan i /UddevallaDen stora strukturförändring som sker i näringsliveti medför stora behov avkompetenstillskott i företagen. Många nya företag behövsmen det är inte minst viktigt att befintliga företag kanutvecklas. En yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) imodifierad form kan då vara ett effektivt sätt att höjakompetensen som företagen kan behålla viktigpersonal under tiden.Vid HTU håller man på och utarbetar YTH i en nystudieform om 60 poäng som innebär att den studerandearbetar kvar i sitt företag och studerar på deltid, delvisgenom distansutbildning. Den vänder sig främst tillanställda i mindre företag. görs ettprojektarbete inom det egna företaget. Det är därför enfördel om minst två anställda från respektive företagsamtidigt kan delta i undervisningen.Den skisserade utbildningsmodellen har väckt stortintresse från olika intressenter i regionen. Förutsättningenför att kunna genomföra denna utbildning är att HTU gesexamensrätt och att resurser finns. Kanske kanutbildningen starta som en försöksverksamhet. Enligt vårmening bör regeringen återkomma med en plan förerforderliga förändringar inom YTH så att ovanståendeutbildningsmodell kan genomföras vid HTU. Men hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomförandet avtraineeutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya studieformer för i /.
mot · GH02Ub693 · 1994-01-25 00:00:00 — Högskolelagen (kap 4. s. 6 och 7) föreskriver atthögskolans avskiljandenämnd kan avskilja en student frånutbildning om det på någon av tre olika grunder kanbedömas ''föreligga en påtaglig risk att studenten kankomma att skada annan person eller värdefull egendomunder utbildningen''.Det vore angeläget att som ett kriterium för avskiljandeockså väga in vad högskoleutbildningen leder till.Avskiljandenämndens bslut borde också kunna grundas påom det är fråga om en ren yrkesutbildning och om det gälleryrken där den studerande kan bedömas utgöra en risk i sinyrkesutövning. Vi tänker i första hand på utbildningar somleder till vårdyrken samt lärarutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avhögskolelagen.
mot · GH02Ub694 · 1994-01-25 00:00:00 — Till skillnad från enheter med fakultetsanslag ges demindre och medelstora högskolorna inga medel till lokalerför forskning. Visserligen kommer forskningsråd m.fl. att ifortsättningen räkna in lokalkostnader i sina anslag.Forskningen vid de mindre och medelstora högskolornakommer ändå i en oförmånlig ställning genom att helt saknaegna medel för sådana lokaler. Bl.a. kan man inte räknamed en alldeles jämn tillförsel av projektmedel. Det kanuppstå svackor som högskolan själv måste överbrygga. Nyaprojekt måste förberedas, ibland under ganska lång tidinnan de får anslag osv.För att ett lokalanslag för forskning inte enbart skalluppfattas som ett allmänt budgetstöd bör det relateras tillprestationer inom forskningsområdet. Det bör kunna görasså att högskolor utan fakultetsanslag ges ett lokalstöd förforskning som motsvarar av vad de faktiskt drar in i ersättning förlokalkostnader från externa finansiärer. Anslaget avräknasårligen i efterhand mot redovisning av faktiska åstadkomnaintäkter. För att komma i gång med systemet bör ettschablonbelopp om av lokalpengen för grundutbildning vid respektivehögskola utgå /95. Därefter blir tilldelningenberoende av föregående års faktiska omfattning avforskningsverksamheten och de lokalmedel den inbringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som syftar tilländrade beräkningar av lokalkostnader för forskning vidmindre och medelstora högskolor, i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GH02Ub696 · 1994-01-25 00:00:00 — 1995 har gått sedan undertecknades iSan Francisco. FN har därefter varit ett viktigt organ. FN-systemets arbete för fred och säkerhet har dock förhindrats av stormaktsmotsättningarna. Detta hardock haft den positiva följden att FNs program för biståndinom andra områden som hälsovård och miljö snararekommit att utvecklas.Under FNs 50-årsjubileum är det angeläget att belysasamtliga av FNs aktiviteter, som det ökade arbetetför fred och säkerhet bör uppmärksammas.När FN fokuseras i undervisningssammanhang är detviktigt att detta sker så att olika perspektiv framträder.Detta möjliggörs sannolikt bäst genom gemensamdistansundervisning för studenter i många länder och medinternationellt rekryterade lärare. Genomdistansundervisning kan poänggivande kurser för studenterges i miljö/ekonomi, med utgångspunkt i dokumenten frånRio-konferensen och om FN-systemet i förvandling, medbetoning på frågor som rör fred och säkerhet, samtdemokrati och mänskliga rättigheter.Modern kommunikationsteknologi har dramatiskt ökatmöjligheterna för internationell distansundervisning.Genom satellitöverföring kan direkta förbindelser skapasmellan lärosalar över delar av eller hela världsdelar.Erfarenheter visar att undervisning vinner på att lärare frånolika bakgrund och kulturer deltar. Detta medför en bådenödvändig och stimulerande belysning av stoffet i kurserna.Arbetssättet har f.ö. framgångsriktdemonstrerats inom det s.k. ,som förmedlat undervisning om miljö, demokrati, fred ochgeografiska förhållanden i . Denna teknikkan med fördel även användas för kurser om FN.Inför FNs 50-årsjubileum bör regeringen ta initiativtill en nordisk satsning avseende satellitsänddistansundervisning över först och främst hela mensenare över så stort område som tekniken tillåter avseendedels uthålligt utnyttjande av miljön, dels FN-systemetsutveckling. Verket för högskoleservice bör få i uppdrag attplanera och genomföra ett sådant program. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär initiativ till en nordisksatsning för att uppmärksamma FN:s 50-årsjubileum.
mot · GH02Ub697 · 1994-01-25 00:00:00 — De lärare som anlitas för det konstnärligautbildningsområdet har samtliga en gedigen konstnärligutbildning (eller motsvarande) ochomfattande erfarenhet från arbete i branschen.Tre lärare är fast knutna till institutionen. Dessutomanlitas ett flertal timlärare och gästföreläsare, varav en delmed professorskompetens. Projekt- och examensarbetenbedöms alltid av specialistkompetent extern jury.De ungdomar som söker til designutbildningarna fårgenomgå inträdesprov som styrker deras konstnärligaförmåga. Under dessa ''provdagar'' anlitas ibedömningsarbetet personer med konstnärlig bakgrund ocherfarenhet.Antalet sökande är stort och har uppgåtttill 5--6 gånger antalet tillgängliga platser (20 st) i åk 1.Designutbildningarna vid leder framtill kandidatexamen i textildesign respektivekonfektionsdesign.För att säkerställa kvaliteten i de textilaformgivarutbildningarna sker ett nära samarbete medHögskolan för design och konsthantverk vid Göteborgsuniversitet (HDK). Ett motsvarande samarbete sker förövrigt med vad gällertextilingenjörsutbildningen.Utredning om klädformgivningFörra året fattade beslut om att anslå medelför att skall ges möjlighet att undersökaförutsättningarna för en förbättradklädformgivarutbildning. uttaladedärvid att det är självklart att i sittutredningsarbete skall ta till vara den kompetens och detkunnande som har inom det textilaområdet.Det kan här finnas skäl att understryka att frågan om hurutbildningarna vid skall klassificeras intehar något samband med detta uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de textilaformgivarutbildningarna vid skallklassificeras och finansieras på samma sätt som annankonstnärlig högskoleutbildning.
mot · GH02Ub698 · 1994-01-25 00:00:00 — of Science-examen vid de tekniska högskolorna Civilingenjörs- och arkitektexamina har av hävdbedömts svara mot en internationell masterexamen iingenjörsvetenskap, of Science in ... Engineeringoch of Science in Architecture. Dessa benämningarskall inte primärt ses som översättningar, utan sombestämningar av utbildningens nivå och innehåll, somnärmast är ekvivalent med motsvarande utbildningarutomlands.I den nya högskoleförordningen (SFS 1993:100) harbegreppet magister, med översättningen , införts föratt beskriva en utbildning som omfattar minst 180 poängoch har 80 poäng fördjupning. Ett självständigt arbete(examensarbete) om 20 poäng, eller två om minst 10 poäng,skall ingå i fördjupningen. Civilingenjörsexamen ges ihögskoleförordningen översättningen University Diplomain och arkitektexamen University Diploma inArchitecture.Landets tekniska högskolor har gemensamt genomförten studie av civilingenjörs- och arkitektutbildningarna.Utifrån denna studie drar samtliga rektorer/dekaner ellermotsvarande slutsatsen att civilingenjörs- ocharkitektexamina väl uppfyller de krav som ställs förmagisterexamen, under förutsättning att examensarbetetsomfattning är 20 poäng, och därmed också föröversättningen of Science.De tekniska högskolorna uppfyller även de kriterier somCarl-Gustaf ställde upp i utredningen''Magisterexamen vid vissa högskolor''. Kriterierna utgörsbland annat av krav på ämnesdjup och ämnesbredd,lärarkompetens, forskningsaktivitet, litteraturförsörjning,internationalisering och övergångsmöjligheter tillforskarutbildning.I internationella utvärderingar, bland annat avelektroteknikutbildningen, framgår att de svenskacivilingenjörsutbildningarna kan jämställas med de övrigaeuropeiska utbildningar som med USA-terminologitillskrivs of Science in Electrical Engineering.Ur informations- och marknadsföringssynpunkt är detviktigt att en engelsk benämning på examina svarar motinternationellt kända begrepp för denna examen. ofScience in och of Science inArchitecture beskriver utbildningarnas art på ett välbekantsätt för utländska univeritet och för utländskt näringsliv.Det är därför viktigt att möjlighet ges för svenskacivilingenjörer att även framgent kalla sig of Sciencein och för arkitekterna att kalla sig ofScience in Architecture. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av attcivilingenjörsexamen även kan översättas medMaster of Science in och arkitektexamen medMaster of Science in Architecture.
mot · GH02Ub703 · 1994-01-25 00:00:00 — Forskningsresurser vid de medelstora högskolorna Vi kristdemokrater anser att all högskoleutbildning skallvila på vetenskaplig grund och ha någon form avforskningsanknytning. Detta kräver att utbytet mellanforskningen på de regionala högskolorna och universitetenär väl utvecklat.Den högre utbildningen genomgår nu en kraftigkvantitativ expansion. För att kvaliteten inte skall blilidande och för att forskningsanknytningen inte skallminska finns det anledning att ifrågasätta om det intebehövs fler noder i universitets- och högskolenätverket somhar fasta forskningsresurser.Naturligtvis finns det kriterier som de enheter som skallfå en egen fast forskningsorganisation måste uppfylla. Ettviktigt kriterium är enhetens storlek, det behövs en viss''kritisk massa'' för att forskningen skall kunna bedrivas påett kreativt sätt. Dessutom krävs en utveckladorganisatorisk struktur och en forskningsmässigprofessionalism.Det finns all anledning att tro att de högskolor sombrukar kallas medelstora uppfyller dessa kriterier. Behovetav en egen fast forskningsorganisation ökar dessutom medhögskolans storlek. Potentialen av forskarstuderande ökarmed antalet studenter och utbildningar som ger behörighetatt påbörja forskarutbildning.Om doktorandutbildning skulle kunna bedrivas av, ochinte endast vid, dessa högskolor skulle dessutom målet omen fördubbling av antalet examinerade doktorer tillår 2000 lättare kunna uppnås.Flera skäl talar alltså för att utöka antaletutbildningsinstitutioner med fasta forskningsresurser. Detvore därför värdefullt med en utredning som tar sikte på atthitta bedömningsgrunder för ett beslut om att ge någon ellernågra medelstora högskolor fasta forskningsresurser införnästa treåriga budgetperiod. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning som tarsikte på att hitta bedömningsgrunder för ett beslut om attge någon eller några medelstora högskolor fastaforskningsresurser inför nästa treåriga budgetperiod.
mot · GH02Ub704 · 1994-01-25 00:00:00 — Nya utbildningar vid unga universitet Den ökade internationaliseringen ställer ökade krav påjuridisk kompetens i förvaltningar, företag ochorganisationer. Det har varit en besvärandebrist på utbildade jurister i norra . Glädjande nogkan juristutbildning numera erbjudas vid universitet.Antalet sökande var förhållandevis stort med nioförstahandssökande till varje utbildningsplats. Utöverjuristutbildningen bedrivs dessutom annan grundutbildninginom det juridiska området. Efterfrågan på dennautbildning är stor och antalet studerande på friståendekurser är växande. Inslag av juridik finns i andrautbildningsprogram, t ex socionomprogrammet ochekonomprogrammen. För att ernå en god kvalitet ijuristutbildningen krävs en förstärktforskningsorganisation. Detta har också i olika dokumentframförts från regering och riksdag.Det juridiska området vid tillhör densamhällsvetenskapliga fakulteten jämfört med att dettaområde vid universiteten i , och Uppsalahar egna fakulteter som tilldelas särskilda medel. Dettaskapar problem för . Tillgången pådisputerande lärare i grundutbildningen är för närvarandebristfällig. Endast 4 av institutionens drygt 25lärare/forskare är disputerade. Omkring 20 doktoranderoch lärare deltar aktivt i forskarutbildning inom detjuridiska området. Handledarresurserna är starktbegränsade då institutionen endast har en professur. ,och har vardera ca 20 professurer ijuridik.Dessvärre saknar den samhällsvetenskapliga fakultetenmedel att finansiera högre forskartjänster inom området.De samhällsvetenskapliga ämnena vid universitetbefinner sig fortfarande i en konsolideringsfas vilket gör detsvårt att omprioritera medel utan att allvarligt äventyraannan verksamhet. Utan resurstillskott måste den fortsattakunskapsutvecklingen inom det juridiska området ske på desamhällsvetenskapliga ämnenas bekostnad.Umeå universitet saknar även de fonder som andra äldreuniversitet förfogar över och som ger möjligheter tillekonomiska tillskott vid liknande situationer.Införs de aktivitetsrelaterade fakultetsmedlen är riskenstor att den ekonomiska situationen kan försvåras. Dennasituation måste kunna lösas antingen genom omfördelningi anslag så att nya utbildningar vid unga universitet ges enreell möjlighet att erbjuda hög kvalitet i sin utbildning utanatt annan utbildning åsidosätts. Eller genom attresurstilldelningssystemet tar hänsyn till de ekonomiskaproblem som uppstår när unga universitet påbörjar nyautbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande finansieringen av nyafakulteter vid unga universitet.
mot · GH02Ub708 · 1994-01-25 00:00:00 — Franskkunskaperna hos svensk ungdom är påtagligtbegränsade. Med ett inträde i EU kommer behovet avkunskaper om fransk kultur och det franska språket att blibetydande.En resurs i sammanhanget är Svenska studenthemmet iCité Universitaire i där ett 40-tal svenska studenter kanfå en trygg tillvaro under sina studier. Hemmet är emellertidsvårt nedslitet och har en mycket bristfällig hygieniskstandard.Det finns därför anledning att söka finna möjligheter tillomfördelningar för att kunna upprusta och gärna ocksåutvidga det befintliga studenthemmet inför framtidensbehov av fler franskorienterade akademiker i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svenska studenthemmet i .
mot · GH02Ub709 · 1994-01-25 00:00:00 — i kommun är ettbetydelsefullt centrum för svensk ridsport. Där finns tvågrundläggande utbildningar inom hästområdet: en allmänettårig folkhögskoleskurs med inriktning mot hästskötare,fyra 11-veckors hästskötarkurser, en ettårigridinstuktörskurs samt en ettårig ridlärarkurs, ett antal fort-och vidareutbildningskurser m.m.Ridsport är en av landets största ungdomssporter avsärskilt intresse för flickor. Hästhållning både förridsportändamål och för övrigt är betydelsefull både ursocial och ekonomisk synpunkt. Det är angeläget att högreutbildning inom hästområdet får en mer sammanhållenutbildningsstruktur.Under sommaren 1993 presenterade en arbetsgrupp somarbetat på regeringens uppdrag ett förslag om en tvåårighögskoleutbildning inom hästområdet (Ds 1990:60).Utbildningen föreslogs lokaliseras till med detgrundläggande året och till med det andra året.Dessutom finns förslag om andra delar av hästutbildningenmed lokalisering till ytterligare några orter.Dessvärre har regeringen i budgetpropositionen intetagit ställning till förslagen, vilket har skapat både förvåningoch besvikelse. är en kommun som är starktdominerad av den tunga verkstadsindustrin och mycket hårtdrabbad av arbetslöshet beroende på storaföretagsnedläggningar. Det är därför av stort intresse attStrömsholmsområdet kan utvecklas verksamhetsmässigt.Slottet och hästsportanläggningarna utgör ensammanhållen helhet som utgör en del av ett omistligtnationellt arv. Det skulle självfallet vara av stort värde attmöjlighet nu finns att vidareutveckla deutbildningstraditioner inom hästområdet som finns iStrömsholm i en högre utbildning.Det är angeläget att regeringen återkommer tillriksdagen med ett förslag om högre utbildning inomhästområdet och att det förslaget innehåller en lokaliseringtill . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre utbildning inomhästområdet med lokalisering till .
mot · GH02Ub711 · 1994-01-25 00:00:00 — Professur i renforskning till Rennäringen är en helt samisk näring grundad påsamernas urgamla rätt att få nyttja såväl enskild som allmänmark för renbete. Statsmakterna har också fastslagit attrenskötseln är en nationell angelägenhet.Vi anser att rennäringen i likhet med t.ex. jord- ochskogsbruk har behov av en produktionsinriktad forskningför att kunna leva vidare. Förbättrad kunskap om renen ochrennäringens förutsättningar är nödvändig för denlångsiktiga planeringen av renskötseln liksom för andranäringars utnyttjande av naturresurser inomrenskötselområdet. Det är också viktigt att denna kunskapfinns för att öka förståelsen bland allmänheten och samernanär det gäller skötseln och dess problem, men även dessutvecklingsmöjligheter.I bedrivs nu renskötsel i stort sett i helaNorrbottens, och samt delar avKopparbergs och län.Hittills har forskningsinsatserna inom rennäringen varitmycket blygsamma med tanke på näringens betydelse. Enprofessur har emellertid nu inrättats vidLantbrukshögskolan i . Tjänstens placering iUppsala synes vara en felbedömning. Alla fakta pekar påatt professuren borde placeras i Umeå.Det har funnits ett starkt önskemål attsammanföra resurser för renforskning till medrenforskningsstationer i och . Dåfår man en bätttre samordning inom renforskningen. Närresurserna är begränsade bör effektivitet eftersträvas. Detär i bland annat och som renenuppehåller sig. Vi anser att det därför är självklart attprofessuren i renforskning bör vara lokaliserad till StatensLantbruksuniversitet i . Här finns även ett intimtsamarbete mellan och StatensLantbruksuniversitet i man nu vill uppnå en omdaning och reformering avrenforskningen är det naturligt att tjänsten placeras i Umeå.Därmed lokaliseras också satsningen på renforskning tilldet geografiska område som är bas för samisk kultur och därrennäringens egna utövare verkar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den befintliga professuren irenforskning i omlokaliseras till .