mot · GH02Fi502 · 1994-01-25 00:00:00 — Kostnader för s.k. peng- och checksystem Den borgerliga regeringen har genomfört omfattandesystemskiften på olika samhällsområden.Exempel på detta är bland annat husläkarsystemet, sommedger rätt till ersättning per patient oavsett den enskildesbehov av läkarvård, fri etableringsrätt för specialister inomsjukvården och därmed rätt för den enskilde att få sinakostnader täckta av samhällsmedel, rätten till ersättning förgodkända privata skolor och skyldighet för kommunerna attlämna bidrag till enskilda daghem.Av tidningsuppgifter framgår att regeringen avser att gåvidare på den inslagna vägen. Bland annat diskuteras rätttill tandvårdspeng oavsett behovet hos den enskildepatienten.I flera kommuner görs därutöver försök medpengsystem bland annat inom hemtjänsten.Exempel kan också hämtas från andrasamhällsområden.Systemförändringarna genomförs i ett läge med extremtsvåra påfrestningar på de offentliga finanserna. Det ärdärför förvånansvärt att så litet av analys av desamhällsekonomiska effekterna av dessa omfattandesystemförändringar genomförs.Vi anser det nödvändigt att ges ett underlag,som belyser effekterna av de nya systemen:Vilka riskerför överkostnader i offentlig verksamhet finns när befintligadaghem och skolor inte kan göra besparingar motsvarandekostnaderna för nytillkommande enskild verksamhet?Hur kan kommuners och landstings övergripande ansvar församhällsservicen förenas med en privat organisation somfrån tid till annan kan förändra sin verksamhet utan ansvarför helheten?Leder de nya systemen till ökadkonsumtion av offentlig service? Inom vilka områden?Vilka risker finns för att behov, som tidigare tillgodosågsgenom ideella privata insatser, nu prissätts och leder tillkostnader för skattebetalarna?Hur upplevssystemförändringarna av brukarna? Leder de tillförbättrade eller försämrade möjligheter att tillgodose debehov de offentliga tjänsterna är avsedda för? Vilkafördelningspolitiska konsekvenser harsystemförändringarna?Vilka är de samhällsekonomiskakonsekvenserna av personalförändringar inom offentligverksamhet? Finns det risk atthuvudmannaskapsförändringarna leder till flerförtidspensioneringar och arbetslöshet hos äldre personal,som tidigare kunnat erbjudas anställning till ålderspension,om den anställde inte sökt och fått annat arbete på denöppna arbetsmarknaden?Vilka är de skattemässigakonsekvenserna av att en stor del, i stort sett heltskattefinansierade uppgifter, nu förs från den offentligasektorn till den privata. Leder delvis annorlundaskatteregler för enskilda företagare till, i förhållande tillanställda hos t.ex. kommuner, att samhället förlorarskatteintäkter?De frågor som tagits upp ovan kan säkert kompletterasmed andra som ytterligare skulle belysa desamhällsekonomiska effekterna av det pågåendesystemskiftet. Oavsett om vi från olika utgångspunkter kanha olika syn på värdet av vissa av de förändringar som nugenomförs, borde det vara ett för alla partier gemensamtintresse att konsekvenserna blir så tydligt belysta sommöjligt, också från snäva kostnads- ocheffektivitetssynpunkter.Vi anser det därför angeläget att regeringen tar initiativtill forskning och utvärdering av effekterna avsystemförändringarna och ger berörda myndigheter iuppdrag att genomföra en djupanalys av konsekvensernaför de offentliga finanserna av de ''peng- och checksystem''som genomförs över olika samhällsområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om analys av effekterna av olika''peng- och checksystem''.