mot · GH02Fi206 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningVänsterpartiets ekonomiska politik har somövergripande mål att återgå till full sysselsättning, ställa omproduktion och konsumtion i en för natur- och kulturmiljöhållbar riktning, åstadkomma en rättvisare fördelning avvälfärden samt att stärka den ekonomiska demokratin.Genomförs de förslag som läggs i denna motion kommersammantaget mellan 145 000 och 165 000 arbetstillfällen ochca 30 000 utbildningsplatser att skapas utöver det regeringenräknar med i finansplanen. Särskilt inom byggsektorn,sjukvården/omsorgen och skolan innebär våra förslagökade resurser och fler jobb jämfört medregeringspolitiken. Våra förslag innebär också att arbetetomfördelas från kärnkraft, privatbilism och miljöskadligavaror till förnybara energikällor, kollektivtrafik ochmiljövänlig produktion och konsumtion. En särskild fondinrättas för stöd åt försök med sex timmars arbetsdag. Viavvisar regeringens förslag att minskahemspråksundervisningen.Vårt förslag innebär en radikal omfördelning avinkomster. Vi föreslår för /95 attersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen återställs till av inkomsten, att pensionstillskottet i ett första steg ökastill av basbeloppet och att ersättningsnivån förlångtidssjuka generellt höjs från . Vi avvisarsänkningar av nivån i föräldraförsäkringen, men föreslår enpappamånad inom nuvarande ramar.Vi finansierar våra förslag genom höjda skatter på högainkomster, på förmögenheter, kapital och energi.Skattehöjningarna ger drygt 10 miljarder i ökadestatsinkomster för /95, och ca 30 miljarderi inkomster för den offentliga sektorn 1995. Våra förslag tillbesparingar omfattar drygt 7 miljarder /95.En höjning av arbetsgivaravgiften med 0,7 procentenheterfinansierar höjd ersättningsnivå i a-kassan. Enarbetslivsavgift på och vinstdelningsskatt finansieraren fond för förnyelse och kompetenshöjning i näringslivet.Räknat brutto innebär våra förslag sammantaget och påkort sikt ungefär samma utfall för den offentliga sektornssammantagna budgetsaldon som regeringspolitiken. Menökad sysselsättning leder till ökade skatteinkomster ochminskade behov av inkomstöverföringar isocialförsäkringssystemen. Ökade skatter räcker ändå inteför att sanera de offentliga finanserna. Det krävs ocksålångsiktigt stora besparingar. När nästa lågkonjunkturkommer måste ha väsentligt starkare offentligafinanser än de som blir följden av regeringspolitiken.Budgetsiffror1994/95Jobb och utbildningÅtgärder för fler jobb o. utbildning12,9mdkrNäringspol.1,0 2 000ROT3,3=50 000Nybyggnation0,4Arbetsm.pol.3,5 25 000Utbildn., kultur2,2 7 000 + 30 000(utb.platser)Miljö0,55 2 000Infrastr.1,97 6 000Sextimmarsdagen1,0Svårt att beräkna--------AnnatU-hjälp m.m.1,71Pensionstillsk.1,02+ långtidssjukaDiv.0,36Räntebidrag0,5bostäderSumma:17,5Skattehöjn.10,29Besparingar7,31Summa:17,6TillkommerJobbArbetgiv.avg. =8,15 mdkrArbetsmarkn.fond4,0Framtidsfond4,1525 000 direkt(Tillsammans med vinstdeln.fond mycketmer . )Summa:8,15 Kommunakut (slopat grundavdr.) 4,9 mdkrger 30--50 000 jobb.Vinstdelningsfond etableras . Första utfall 1997.Summa jobb: 145--165 000Summa utbildningsplatser: 30 000InledningEn ny situationEkonomin är nu snabbt på väg uppåt på samhälletssolsida. Exportindustrin är på väg mot nya rekordvinster.Överklassen har betalt av på sina privata skulder samtidigtsom den kan tjäna grova pengar på värdestegring ochstatsskuld. Det är då lätt att glömma de mer än en miljonmänniskor som är arbetslösa, förtidspensionerade,handikappade, pensionärer utan ATP och långtidssjuka.Klassamhället har blivit tydligare.Regeringen vill förändring säger den, men den menarförändring bakåt. Dess politik är i själva verket djuptkonservativ. Grundtanken är den samma som högernhävdat . Genom att sänka skatten för de rika,spara i offentlig sektor och minska fackföreningarnas maktskall vinsterna öka, det internationella kapitalet lockas hitoch industriexporten leda oss ut ur krisen. Regeringen kör80-talets politik i repris, men utifrån högre nivåer påarbetslöshet och statsskuld. Den strävar efter att förklä sinhögerideologi till vetenskap.Det som hände i och på 70- och 80-talenvisar att man ingenstans kunde ta sig ur massarbetslöshetennär den en gång kommit. Erfarenheten är också att''tvåtredjedelssamhället'' -- ett samhälle där en storminoritet av befolkningen ställs utanför produktion ochrimlig välfärd -- är ekonomiskt improduktivt. Kriminalitetoch våld ökar och ''ärvs'' mellan generationerna, det skaparosäkerhet, omoral, ansvarslöshet och ineffektivitet.Vi står inför de största förändringarna ivärldsekonomin sedan västvärlden industrialiserades. Vihar nu rena låglöneländer på några timmarstransportavstånd från . är plötsligt en marknadatt räkna med för USAs, och industrier.Internationaliseringen av kapitalet är i stadigt växande.Stora finanshajar kan ensamma attackera och sänkavalutor. Regeringar och riksbanker har allt mindre att sättaemot.Det internationella, lättrörliga kapitalets makt är idagdemokratins grundläggande problem. Om intedemokratiskt valda politiker upplevs kunna påverkasysselsättning och välfärd tappar väljarna förtroendet fördet parlamentariska systemet. Demokratiska motkrafter tillkapitalmakten måste formas på nationell, europeisk ochglobal nivå. I en särskild motion föreslår vi att Sverigeverkar för åtgärder som dämpar den internationellaspekulationen.I en annan motion hävdar att enalternativ ekonomisk politik måste arbetas fram med siktepå att skall stå utanför den Europeiska unionen. Vikritiserar konstruktion, men hävdar att dettaavtal nu skall prövas och utvärderas samt att avtalet ärbättre än medlemskapet i EU. Vi hävdar också attpenningpolitiken inte bör underordnas ett kommandesvenskt EU-medlemskap på det sätt regeringen anger ifinansplanen.Politiken på kort siktEn snabb minskning av arbetslösheten måste överordnasalla andra mål för den ekonomiska politiken. Generellaefterfrågestimulanser är nu inte längre möjliga. Däremotbehövs en kraftfull omfördelning av konsumtionsutrymmetfrån hög- till låginkomsttagare. De stora offentligaunderskotten och räntebördan är allvarliga hot motsysselsättningen. Därför måste den ekonomiska politiken tasikte på en omfördelning från exportföretag ochhöginkomsttagare med övervinster respektivaöverskottssparande till förmån för dem som har svårt att fåpengarna att räcka till investering och konsumtion.Industrikonjunkturen går starkt uppåt, men det krävsstora investeringar för att flaskhalsar skall undvikas och enkraftfull förnyelse behövs. Också den privata tjänstesektornvänder nu snabbt uppåt. Det är främst tre ''krisbranscher''som står utanför den pågående konjunkturuppgången:byggandet, sjukvården och utbildningen. Åtgärder måstevidtas som bryter nedgången också där. Vi presenterardärför dels utvidgade ROT-program för byggsektorn, delsåterkommer vi med vårt förslag om en kommunakut.Det passiva arbetslöshetsunderstödet ochsysselsättningsterapi av den typ som ALU ochungdomspraktik ofta innebär ökar med regeringens politik.Det passiva stödet måste dirigeras om så att pengarnaomvandlas till stöd för nya hållbara jobb och utbildning.Arbetslösheten kan också bekämpas genomfördelningspolitik. Vi föreslår i en särskild skattemotionhöjda skatter på höginkomsttagare. Med dessa pengarfinansierar vi bland annat höjt vuxenstudiestöd samt höjtpensionstillskott. En återgång till ersättningsnivå förde arbetslösa finansieras genom höjd arbetsgivaravgift på0,. Genom denna inkomstomfördelningökar den effektiva efterfrågan eftersom höginkomsttagarnaanvänder en högre andel av sina inkomster till sparande ochen lägre andel till konsumtion jämfört medlåginkomsttagarna.Radikalt nytänkande krävsSkall det på vara möjligt med en återgång tillden fulla sysselsättningen krävs ett radikalt nytänkande påfrämst tre områden: Förståelsen för omställningen avekonomin till en hållbar utveckling, synen på användningenav den nya informationsteknologin och utbildningensbetydelse samt insikten om nödvändigheten av enomfördelning av arbetstiden med sikte på sex timmarsarbetsdag.Framtidens jobb måste för det första vara hållbara. Ommiljön inte tål dem kommer naturen själv att slå tillbaka iallians med alltmer miljömedvetna konsumenter. Miljönblir viktigare för var människor vill bo, mennaturtillgångarna minskar i betydelse som råvara.Förnybara energikällor, ombyggnad av hus med dåligventilation, utbyggd kollektivtrafik är inte bara bra förmiljön -- de ger också hållbara jobb.Vänsterpartiet har presenterat en idékatalog förgenomförande av miljöbeslut i i svenskakommuner. Det kan ge flera tiotusental nya jobb. I dennamotion och i särskilda motioner anger vi också åtgärder somkan underlätta omställningen från privatbilism tillkollektivtrafik, från kärnkraft till förnybara energikällor,från militär till civil produktion, från miljöfarliga tillmiljövänliga produktions- och konsumtionsmönster.För det andra måste den ekonomiska politiken utgå ifrånatt vi nu är på väg in i ett samhälle med radikalt nyaproduktivkrafter. Datorer och industrirobotar fortsätter attbreda ut sig i produktionen. Genteknik slår nu igenom påbred front. Mänsklig kunskap är den i särklass viktigasteproduktivkraften. Enligt AMS senaste statistik var det baraför av de nyanmälda platserna som det inte ställdesnågra krav på erfarenhet och utbildning.Produktionens förnyelse kräver därför hög nivå påoffentlig utbildning och på kulturlivet. När man jämförtekonomisk utveckling i olika länder så är utbildningsnivånden viktigaste faktorn. Informationsteknologi ochspråkkunskaper kommer att bli långt viktigare förekonomin än motorvägar och . Våratraditionella basindustrier och verkstadsindustrindominerar fortfarande exporten. Men utbildning, kulturoch sjukvårdsorganisation kan bli framtidensexportprodukter.Mot denna bakgrund föreslår vi en särskild framtidsfondför produktionens förnyelse. Den finansieras kortsiktigtgenom arbetsgivaravgifter och långsiktigt genom envinstdelningsskatt.Det tredje området för nytänkande är arbetstiderna.Det är möjligt att både öka den sammantaget arbetadetiden i förvärvsarbete och omfördela arbetet.Övertidsarbetet måste ersättas med nya jobb. I Kirunasäldreomsorg är sextimmarsdagen genomförd sedan lång tidtillbaka och utvärderingar visar att det varitsamhällsekonomiskt lönsamt. I landsting harman beslutat tillstyrka en vänstermotion om en liknandeförsöksverksamhet bland vårdanställda. Vi föreslår att ensärskild fond inrättas för försöksverksamhet medsextimmarsdag. I en särskild motion föreslår vi att ettprogram tas fram för långsiktigt införande av sex timmarsnormalarbetsdag.Rättvisa och ekonomisk demokratiHög arbetslöshet och stora offentliga skulder ökarmakten för kapitalägare och minskar arbetarmakten.Därför är politiker som har majoriteten av aktieägare ochobligationsägare bland sina väljare mindre engagerade i attbekämpa arbetslöshet och budgetunderskott än de som haren majoritet egendomslösa väljare. tror intepå konspirationsteorier, men det är ingen slump att det justär under borgerliga regeringar som arbetslöshet ochunderskott blir rekordstora. Vi menar bara att där finns enmer eller mindre medveten insikt om attarbetslöshetsköerna och en viss volym på marknaden förstatsobligationer stärker de egna positionerna.Det finns ingen enkel lösning på landets ekonomiskaproblem. Det krävs både skattehöjningar och besparingarför att de offentliga finanserna skall kunna saneras. Ochutan en sådan sanering kan inte räntan sänkas,investeringarna öka och ett återvändande till den fullasysselsättningen möjliggöras. Vi är övertygade om att utanrättvis fördelning och stärkt demokratisk kontroll överekonomin är det omöjligt att klara detta. Vi är ocksåövertygade om att det är möjligt att få en folkmajoritetbakom nödvändiga förändringar.NäringspolitikVänsterpartiets näringspolitik är inriktad på att inlemmaindustrisamhället i ett fungerande ekologiskt system. Detinnebär att det måste finnas ett omvandlingstryck beståendeav regler och skatter men också drivkrafter som styrproduktionen från energi- och råvaruförbrukning imiljöanpassad och kunskapsintensiv riktning.Det innebär att produktion, som inte klarar miljömålenkommer att försvinna. Vi föreslår att medel från miljö- ochenergiavgifter används för att ''skapa'' arbetstillfällen i nyamiljövänliga verksamheter.Den globala marknaden för miljöteknik ochmiljöanpassad produktion är en av de marknader, somväxer absolut snabbast. Svenska företag är ledande på vissaområden och har förutsättning att bli ledande på andra. Detkräver emellertid en målmedveten och långsiktignäringspolitik.Svenska uppfinningar måste utvecklas och helstproduceras i och importen av utländska idéer öka.Till detta återkommer vi i samband medInnovationspropositionen.Vi föreslår en ''Framtidsfond''för att underlätta för företagen att öka kompetensen,utveckla tekniken, ändra arbetsorganisationen m.m, vilkenbehövs för att öka konkurrenskraften. Fonden skall byggasupp med arbetsgivaravgifter och genom skatt pådevalveringsvinsterna.Småföretagspolitiken är en viktig del i Vänsterpartietsnäringspolitik. Småföretagens stora antal och flexibilitet göratt de kommer att ha en central roll i framtidensnäringsliv.Vi kräver att regeringen agerar starkare motbankerna och som bankägare för att åstadkomma en normalkreditsituation för småföretagen.AP-fonderna kan ha enviktig positiv roll som finansieringskälla för små- ochmedelstora företag. Vi föreslår att Fonderna får ändradeplaceringsbestämmelser så att de kan placera ytterligare 10miljarder i aktier, företrädesvis i sådana företag.Förunderleverantörer och små- och medelstora företag inomverkstadsindustrin föreslår vi ett anslag på attanvändas med den framgångsrika Verkstadstekniskadelegationen som förebild.Vi anslår också 100 000 000 krmer än regeringen till för att främja utvecklingenav småföretag inom områden som innovationsverksamhet,kvinnligt företagande och ökad kompetens.Tekniskforskning och utveckling är grundläggande för omställningav produktionen i den riktning vi tidigare redovisat. Vianslår därför mer än regeringen till NUTEKför i huvudsak sådan forskning. av dessa skallgå till en satsning på ett nytt program för FoU ochproduktutveckling inom livsmedelsindustrin.EnergipolitikenEnergipolitiken måste inriktas på effektivisering ochomställning till förnyelsebara energislag, som biobränslenoch vindkraft. Kärnkraften -- vars säkerhetsproblem inte ärlösta och vars tillförlitlighet alltmer börjar ifrågasättas --måste avvecklas.Vi anslår mer änregeringen för främjande av biobränsleanvändning och200 mer till utveckling och främjande avvindkraft.Vi anslår också 50 000 000 mer än regeringenför uppgradering av småskalig vattenkraft.En social bostadspolitikRegeringen har under den innevarande mandatperiodensakta men säkert försämrat möjligheterna att upprätthållaen social bostadspolitik.För ger en social bostadspolitik utrymmeför att minska skillnaderna i människors boendestandard.En social bostadspolitik syftar till att människor skall hamöjlighet till en boendestandard som motsvarar ettminimibehov.Det innebär att samhället via generella transfereringarjämnar ut kostnaden för boendet mellan olika hushåll. Detkan ske på många olika sätt; stöd till investeringar i socialtbelastade områden, räntebidrag till renovering, ombyggnadoch tillbyggnad. Stöd till barnfamiljer, stöd till pensionäreroch andra låginkomsthushåll i form av bostadsbidrag.Lagstiftning -- bl.a. -- kan också bidratill att skapa bostadsområden som är till för alla ochmotverkar segregation av människor utifrån ekonomiskstatus och släktbakgrund.Regeringen har på de här få åren lyckats försämra på alladessa områden, man har t.ex. försämrat kommunernasmöjligheter till en god stadsplanering, man har minskatbidragen till nyproduktion av bostäder vilket har bidragit tilldet kraftigaste raset i byggande kris.Sveriges bostadspolitik var internationellt känd för sinhöga kvalitet och för att vi lyckats motverka segregation.Nu ser vi återigen hur klyftorna ökar mellan människor frånolika bostadsområden. Man kan t.o.m. påvisa skillnader ibarns hälsa och utveckling med avseende på vilkabostadsområden de växer upp i. Dessa skillnader försvanntill stor del . kommer de tillbaka.Miljöanpassning är den andra stora utmaningen inombostadssektorn. Byggandet och boendet måste anpassas tillnaturens krav. Detta måste vägleda alla processer inombyggsektorn, från att bygga med återvinningsbara materialtill att bygga så källsortering av sopor blir möjligt. Dennamiljöanpassning har påbörjats men det mesta kvarstår attgöra.Vänsterpartiets förslag:Ett investeringsstöd på 2,2miljarder införs för ROT-verksamhet inombostadsektorn.Ingen försämring genomförs avräntebidragen under de tre kommande åren.Ettinvesteringsstöd på 1,1 miljard införs för ROT-verksamhetför offentliga lokaler, företrädesvis kommunala.Ettinvesteringsstöd på ca 400 miljoner införs för nyproduktionav bostäder.Kommunernas inflytande överstadsplaneringen ses över och stärks.KommunakutKommunerna minskade sin personal medöver 40 000, försvinner enligt regeringens prognos ifinansplanen ungefär lika många. Nästan alla av de som gåttoch går ut i arbetslöshet kan inte räkna med annat arbete.De kommer att belasta både statsbudget ochsocialförsäkringssystem. Det är därför extremt billigt medhänsyn till hela den samlade offentliga sektorns ekonomi atthålla dem kvar i kommunalt arbete.Kommunernas finansiella sparande väntas enligtregeringens beräkningar uppvisa ett positivt saldo på nära 7miljarder kronor. Anledningen till att kommunerna ändådrar ner så starkt på sin verksamhet och att man avskedarfolk är att man sparar inför framtida år med storaförväntade underskott. Därtill kommer stora -- oftaobudgeterade -- pensionsskulder. 1995 uppstår ett minus ifinansiellt sparande och om regeringens politik får fortsättakommer den finansiella situationen att vara ännu svårare1996 och 1997 -- även om kommunerna fortsätteråtstramningspolitiken.Detta gäller genomsnittet. En del kommuner har redani dag akuta problem. Men de skulle kunna ta större lån i dagom de kunde vara säkra på att få ett tillskott . Viföreslår en ''kommunakut'' i enlighet med de förslag somkommit från ett antal kommuner. Förslaget innebär attkommuner (och landsting) får behålla hälften av de ökadeskatteinkomster på ca 4,9 miljarder som följer av vårtförslag till slopat grundavdrag för höginkomsttagare.Resten dras in till staten och omfördelas viakommunakuten.Kommunakutens pengar skall lånas ut till låg ränta ochmed amorteringsfrihet den tid detta kan krävas.Kommunerna skall redan nu kunna söka dessa lån och fåbesked före de kommunala budgetbesluten i slutet avdetta år. Pengarna betalas ut och belastarstatsbudgeten 95/96.Inriktning av arbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitiken kan endast vara en del av denekonomiska politiken och måste stödjas av andra delar avpolitiken. förkastar helt regeringens cyniskapolitik som med försämringar av anställningstrygghet ochersättningsregler för arbetslösa i grunden vill förändraarbetsmarknadens funktionssätt. I stället bör förstärktademokratiska rättigheter, ökad trygghet och förbättradkompetens ge ny utvecklingskraft.Arbetsmarknadspolitiken måste koncentreras till aktivaåtgärder och bryta med det passiva bidragsberoendet. Detraditionella målen om att höja kompetensnivån och bidratill att strukturellt förändra arbetsmarknaden enligt deframtida behoven måste stå i centrum.Så mycket som möjligt av arbetsmarknadspolitikenborde inriktas på den ordinarie arbetsmarknaden och intesom nu i kortsiktiga åtgärder och som skapar en konstgjordsysselsättningssektor. Karaktären av gratisarbetskraft hosungdomspraktik och ALU är mycket negativ.Subventionerade anställningar med rekryteringsstödoch det nya generella anställningsstödet (GAS) anknyter tillden ordinarie arbetsmarknaden och bör kunna ge effekt iden kommande konjunkturuppgången.Införande av finansieringsavgifter vid ungdomspraktikkommer ytterligare att försvåra att hålla volymen uppe ochbidrar även till att sudda bort gränserna mellan arbete ochpraktik. vill trappa ner ungdomspraktikenför att i stället satsa på utbildning och anställning medrekryteringsstöd.I stället för den våldsamma expansionen av ALU-placeringar av tveksam kvalitet bör satsningar göras påkompetensutvecklande insatser i kommunerna ochberedskapsarbeten. Kommunernas motprestation skallbland annat vara att inte vidta uppsägningar under resten av1994 och under 1995.Vänsterpartiet föreslår en kraftig förstärkning av denarbetsmarknadspolitiska utbildningen i förhållande tillregeringens förslag. Men då måste ocksåutbildningsbidragen höjas till tidigare nivå, så att intepassivt a-kasseberoende eller mindre ambitiös ALU-sysselsättning ter sig ekonomiskt gynnsammare för denarbetslöse. Ekonomiska incitament måste verka i sammariktning som de övergripande arbetsmarknadspolitiskamålsättningarna. Här måste regeringen tänka om.Ett förstärkt bidrag till kompetensutveckling iarbetslivet är av största vikt för att låta anställda med i förstahand föråldrade och bristfälliga kunskaper få enuppskolning.Även om effektivisering och besparingar ständigt måstegöras inom för att nedbringakostnaderna, motiverar den oerhörda belastningen ett vissttillskott av resurser. Den arbetslöse måste få individuellrådgivning så att åtgärderna verkligen får effekt.Det behövs mer av otraditionella insatser som tar tillvarainte minst ungdomars kreativitet och initiativkraft. Inteminst kommunernas nya ansvar för utarbetandet av en''lokal '' och uppföljning av miljöåtgärder skaparutrymme för projektinsatser där ungdomar kan fåmeningsfull sysselsättning.Det höga övertidsuttaget som tidsmässigtmotsvarar mer än 60 000 arbetstillfällen kan inte accepteras.Här krävs en drastisk begränsning.En försöksverksamhet med arbetstidsförkortning måsteinledas . Förslaget återfinns i en särskild motionom försöksverksamhet med sextimmarsdag.Kort om viktigaste förslagAll kraft måste sättas in för att verksamt utnyttja debefintliga arbetsmarknadspolitiska medlen underinnevarande budgetår. Risken är annars att flera miljarderkronor inte kommer till användning trots de stora behoven.Detta innebär heller ingen besparing utan endast attkontantstödet ökar och att viktiga investeringar förframtiden uteblir. Insatser inom arbetsmarknadsutbildningoch kompetensutveckling inom arbetslivet bör prioriteras.Även ROT-insatser kan ge snabb effekt. Rekryteringsstöd,utbildningsvikariat och beredskapsarbeten är verksammametoder att begränsa långtids- och ungdomsarbetslösheten.Skulle medel inte ha utbetalats eller bundits upp i avtal överlängre tidsperiod skall medlen reserveras för motsvarandeändamål för nästa budgetår.För /95 anvisar tillanslaget för Arbetsmarknad 3,5 miljarder mer änregeringen. De viktigaste användningsområdena ärarbetsmarknadsutbildning inklusive utbildningsbidrag(2,4), beredskapsarbeten (0,8), och otraditionellaprojektinsatser för ungdom (0,25). Dessutom ingår enmindre förstärkning på Arbetsmarknadsverketsförvaltningsbudget om 50 miljoner. Förslagen finns samladei motion om arbetsmarknadspolitiken.Vänsterpartiet har upprepade gånger krävt att ett systemför kompetensutveckling i arbetslivet införs som enutveckling av åtgärden företagsutbildning. Regeringensänkte bidragsnivån 1993 vilket har gjort stimulansenmindre. Antingen kan ett system med avdrag frånarbetsgivaravgifter användas eller också ett bidragssystem.Vi föreslår ett bidrag om högst , dockhögst per person.Varselarbetsplatser prioriteras med förutsättningen attvarslen återkallas. Utbildningsplanerna skall godkännasoch det skall föreligga överenskommelser mellan de lokalaparterna om utbildningens utformning och inriktning. Detkan ofta vara lämpligt att genomföra utbildningen på deltidoch därmed varva arbete och utbildning.