ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GI02So2 · 1994-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:77 Vissa frågor om personlig assistans och om kostnadsansvar för insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade I föreliggande proposition föreslås en del praktiskajusteringar av LSS-lagen. Vi har ingenting att invända motförslaget att anhöriga skall anställas av kommun eller enskildorganisation för att kunna fungera som personlig assistent.Inte heller förslaget om förändringar av kostnadsansvaret förpersoner boende på vårdhem eller i annat boende vänder vioss emot.Vi vill i detta sammanhang mycket tydligt markera attdenna förändring av möjligheten att anställa en nära anhörigsom assistent absolut inte får innebära att den enskildessuveräna rätt att välja den eller de assistenter han eller honvill undergrävs. Vi förutsätter att detta inte heller är syftet.Dock anser vi att lagen om införande av lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade bör förändras.Regeringens förslag vad gäller möjligheten för landstingatt komma överens om kostnadsansvaret för personer boendepå vårdhem eller i gruppbostäder i annat landsting än därpersonen är skriven innebär inte att vårdhemmen i sigbehöver läggas ned. Även om vårdhemmen är kvar är detnödvändigt att nå en överenskommelse i samband med attansvaret övergår till kommunerna.I propositionen skriver regeringen att vårdhemmen skallavvecklas. Uppenbarligen har dock inte regeringenuppmärksammat vad faktiskt sade i samband medatt LSS-lagstiftningen antogs. I socialutskottets betänkande(1992/93:19), som sedan också blev beslut, sägsföljande om vårdhemmen:I vissa fall kan dock, enligt utskottets mening, ett litet välfungerande vårdhem för dem som bor där utgöra en väl sågod vårdmiljö som ett gruppboende. Vårdbehov ärindividuella och det är viktigt att alla vårdbedömningar utgårfrån den enskilde individens behov. Huvudmännen bördärför utifrån varje vårdhems förutsättningar underavvecklingstiden kunna ta ställning till frågan omnedläggning eller fortsatt drift.Problemet är dock att kunskapen om vad faktisktbeslutade och uttalade är bristfällig. Enligt lagen ominförande av lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade 6 § skall specialsjukhus och vårdhemavvecklas.För att undvika de tvister som uppstår mot bakgrundav de två olika formuleringarna och också garanteravårdhemmens fortsatta existens som ett av mångaboendealternativ, anser vi att 6 § bör få ett tillägg sominnebär att man utifrån varje vårdhems förutsättningar tarställning till om det skall läggas ned eller om verksamhetenskall fortsätta.Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den enskildes rätt att välja sinpersonliga assistent,2. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om komplettering om vårdhemmens fortsattaexistens i 6 § lagen om införande av lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade.
mot · GI02So20 · 1994-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:109 Vissa privatpraktiserande läkares och sjukgymnasters etablering m.m. I propositionen föreslås att den som vill etablera sig somprivatpraktiserande specialistläkare i öppenvård eller somsjukgymnast får tillgång till offentlig finansiering endastunder förutsättning att ett samverkansavtal träffats medsjukvårdshuvudmannen.Förslagen i propositionen innebär att regeringen på nyttinför ett offentligt monopol inom sjukvården. Detta kommeratt inskränka patienternas valfrihet och motverka förnyelseoch effektivisering.Vi avvisar detta. Vad gäller förslagen till förändring avhusläkarlagen som föreslås i propositionen hänvisar vi tillmotion 1994/95:So21 av m.fl. (fp, m, c,kds). Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag vad gälleretableringen som privatpraktiserande specialistläkare ochsjukgymnaster.
mot · GI02So4 · 1994-11-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:77 Vissa frågor om personlig assistans och om kostnadsansvar för insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade Enligt 6--7 §§ folkbokföringslagen anses ettfamiljehemsplacerat barn som bosatt i familjehemmet ochskall följaktligen folkbokföras där. Endast om vistelsen ärtillfällig -- dvs. -- skall ingen ändring ske ifolkbokföringen.Kostnadsansvaret för ett barns särskilda insatser enligt 9§ LSS åvilar enligt 16§ LSS den kommun där barnet är bosatt, dvs. folkbokfört.De flesta placeringar i familjehem är längre placeringarvarför barnet skrivs i familjehemmet. Det innebär attsärskilda insatser enligt LSS -- t.ex. korttidsvistelse ellerpersonlig assistent -- är ett kostnadsansvar för den kommundär familjehemmet är placerat. Eftersom barn ofta bor ifamiljehem i annan kommun än den placerande överförsdärmed kostnadsansvaret för särskilda insatser enligt LSS påden kommunen.Regeringen har i proposition 1994/95:77 föreslagit attkommuner skall ges möjligheten att sluta avtal omkostnadsansvar för boende i bostad med särskild service förbarn, ungdom och vuxna enligt LSS. Det innebär att denkommun varifrån den enskilde härstammar kan påta sig detekonomiska ansvaret för de insatser den enskilde har behovav enligt LSS. Möjligheten avser de personer som flyttar före1 . Motivet till tillägget till införandelagen tillLSS är att omsorgsverksamheten för utvecklingsstördapersoner är koncentrerad till vissa landsting och kommuneri landet. Orsaken till tillägget i införandelagen är att denkommun som blir LSS-ansvarig enligt 16§ LSS inte automatiskt kan få del av resursgenom skatteväxling.Familjehem är inte koncentrerade till vissa kommuner påsamma sätt som andra boendeformer enligt LSS. Däremotsker ofta familjehemsplacering av storstadskommuner inomkommuner i dess närhet. Det är svårt att uppskatta hur mångabarn som är aktuella. Tillgänglig statistik redovisar inte barnsfunktionshinder. Antalet barn placerade i familjehem enligtomsorgslagen uppgår till ca 600. Merparten av dessa ärtroligen placerade i annan kommun än den som gjortplaceringen eller som erhåller skatteväxlingsresursen vidhuvudmannskapsskiftet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att möjlighet öppnas för landsting ellerkommun att träffa avtal om kostnadsansvar även för barnplacerade i familjehem.
mot · GI02So5 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:61 Vårdnadsbidraget. I propositionen föreslås att lagen om vårdnadsbidragupphävs samt att garantidagarna återinförs. Detta innebärockså att avdragsrätten för barntillsynskostnader tas bort.Kommunernas skyldighet att ge bidrag till enskildaförskolor, fritidshem och enskild integreradskolbarnsomsorg upphävs. Vidare upphävs kommunernasrätt till ersättning för barnomsorgsplats för barn som inte ärhemmavarande i kommunen.Enligt vår uppfattning har beslut under denföregående mandatperioden förbättrat familjernas möjlighetatt välja den omsorgsform som passar de enskilda barnen ochföräldrarna bäst. Det ger en större rättvisa i fördelningen avresurser och förbättrar möjligheterna att ge en godbarnomsorg.Propositionen bör därför avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1994/95:61.
mot · GI02So6 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:61 Vårdnadsbidraget. I propositionen föreslås att lagen om vårdnadsbidragupphävs samt att garantidagarna återinförs. Vidare föreslåsatt garantidagarna för dem som fått vårdnadsbidrag skallavräknas mot de som återinförs. Detta är ettsätt att i efterhand kraftigt missgynna den grupp som fåttvårdnadsbidrag. bör avvisa förslaget.I det fall lagen om vårdnadsbidrag upphävs skall ingenavräkning ske mot de för dem som fåttvårdnadsbidrag.Finansieringen av detta bör ske inom ramen för det totalafamiljepolitiska stödet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt , för det fall att lagen om vårdnadsbidragupphävs, beslutar att ingen avräkning sker mot de 90garantidagarna för dem som fått vårdnadsbidrag.
mot · GI02So7 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:61 Vårdnadsbidraget. I propositionen föreslås att lagen om vårdnadsbidragupphävs samt att garantidagarna återinförs. Vidare föreslåsatt garantidagarna för dem som fått vårdnadsbidrag skallavräknas mot de som återinförs. Detta är ettsätt att i efterhand kraftigt missgynna den grupp som fåttvårdnadsbidrag. Det är mycket anmärkningsvärt att på dettasätt retroaktivt förändra förutsättningarna för den enskildafamiljen som på intet sätt kunnat förutse eller planera efterdenna förändring. bör avvisa förslaget.I det fall lagen om vårdnadsbidrag upphävs skall ingenavräkning ske mot de för dem som fåttvårdnadsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt , för det fall att lagen om vårdnadsbidragupphävs, beslutar att ingen avräkning sker mot de 90garantidagarna för dem som fått vårdnadsbidrag.
mot · GI02So9 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:61 Vårdnadsbidraget. I propositionen föreslås upphävande av lagen (1994:553)om vårdnadsbidrag. I propositionen föreslås vidare att de 90s.k. garantidagarna återinförs fr.o.m. samtatt garantinivån ändras till den nivå som gällde före den 1 juli1994. För den som före ikraftträdandet tagit ut garantidagarliksom för den som fått vårdnadsbidrag skall avräkning skemot de 90 garantidagarna.Om propositionen bifalles av kommer denföreslagna ändringen med återinförande av garantidagarnaatt medföra problem för de småbarnsföräldrar som börjat taut vårdnadsbidrag och därmed avhänt sig möjligheten att taut garantidagar under motsvarande tid.När vårdnadsbidraget infördes skickades det utförtryckta ansökningsblanketter till berörda föräldrar. Enligtuppgift sade omkring 175 000 föräldrar ja tillvårdnadsbidrag som ett extra tillskott till denföräldraförsäkring man redan erhöll. Problemet var att dessaföräldrar inte kunde förutse att mandärmed gjorde sig av med garantidagsalternativet. Många avdessa föräldrar hade om de vetat att valet stod mellan bidragoch garantidagar valt de senare för att uppfylla sina önskemålom ökad umgängestid med sina barn. Dessa föräldrar kännersig nu minst sagt lurade.För den händelse att bifaller regeringensproposition måste därför övergångsfasen mellan de olikasystemen göras om och utformas så att den upplevs rättvisav föräldrarna. Det kan ske genom att samtliga fr.o.m januari1995 får tillbaka resterande garantidagar eller maximalt 90 stom man inte tagit ut . Detta medför vissamerkostnader, och medger inte budgetläget detta så kan manerbjuda dessa föräldrar obetalda garantidagar. Rätten att taut garantidagar är ju ett stöd vid förhandling medarbetsgivare om ledighet. Ett tredje alternativ är att erbjudaföräldrar som i god tro tagit emot vårdnadsbidraget utöverföräldraförsäkringen att betala tillbaka bidraget i utbyte motmotsvarande antal betalda garantidagar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om övergångsbestämmelser från ett systemmed vårdnadsbidrag till ett med garantidagar.
mot · GI02T10 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:73Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. I andra kammaren lades en motion av JW om att nattågen var olönsamma. De har dockfortsatt att gå i 120 år.Det är ju så att man inte kan räkna nattåg, gods påpersontåg och dagtåg helt var för sig. Här behövshelikoptersyn, överblick. Man åker kanske nattåg ena vägenför att ta dagtåg den andra. Om inte nattågen finns, väljerman flyg, bil eller stannar hemma. Flyget är alldeles för dyrtför många vanliga människor medan dagtåget tar för lång tid.Redan 1 augusti 1993 planerade man att lägga ner tågen803 och 804 --, --/Göteborg.Sedan gavs besked om, att de skulle fortsätta till januari -94, något som förlängdes året ut.Enligt berörda kommuner i och ärbl.a. följande skäl relevanta för att behålla nattågstrafiken.1. Nattåget fyller från såväl regionens som SJ:s synpunktett stort marknadsbehov. Det är regionens enda i sitt slag. Ennedläggning innebär att en strategisk länk i regionenstrafikutbud försvinner.2. Nattågsförbindelsen har en stor betydelse för turismen.Turismen är en viktig näring . Rättmarknadsfört kan nattåget innebära en ytterligareförstärkning av de satsningar som genomförs på dettaområde.3. I samband med veckoarbetspendling,utbildningspendling, resor i tjänsten och varutransporter ärnattåget mycket viktigt. transporteras blommor,frukt, grönsaker och expressgods.4. Från miljö- och energisynpunkt är denna förbindelse attföredra framför bil, lastbil och flyg. En nedläggning innebäratt man ger upp viktiga miljöpolitiska ambitioner. Dagtåg äringet alternativ till nattågsförbindelsen.5. Det finns ett stort behov av ett fungerande kontakt- ochnäringslivsmönster. Diagonal- och tvärförbindelser påtrafikområdet är i det perspektivet viktiga. Ytterst handlar detom att skapa förutsättningar för en regional tillväxt ochutvecklingskraft. Att garantera fortsatt drift med nattågetGävleborg----/borde därför liggaväl i linje med statsmaktens regionalpolitiska ambitioner.Tåg 803 och 804 får inte räkna in pengar för godset. Degår till gods centralt, enligt , chef förpersontrafiken i . finns redan beslut på att godsetska gå på landsväg med lastbilar, vilket sker mot all kunskapom lastbilarnas miljöförstörande verksamhet. skavi arbeta med agenda 21, där alla medborgares agerande ärnödvändigt för att skapa en bättre miljö. Genom denna typav handlande kan varken vanligt folk eller företag efterlevamiljöambitionerna. Kostnaden för köp av nattågstrafikenberäknas till 13 miljoner.Samtidigt planeras en motorväg mellanBorlänge och för , när mandär kunde välja pendeltåg och bygga dubbelspår. Här kanman inom prioritera om ochfå pengar över. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att behålla tågen 803och 804,2. att beslutar att omfördela anslagen eller,genom tillläggsanslag på , köpa uppnattågstrafiken på tågen 803 och 804.
mot · GI02T11 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:73 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. Nattåget --/via ----LudvikaI den aktuella propositionen föreslår regeringen attnattågstrafiken för denna sträcka inte skall upphandlas.En översyn av nattågstrafiken i visar att nattågenhar svåra lönsamhetsproblem. Ett bibehållande av nuvarandetrafik kräver investeringar i nya sovvagnar till en beräknadkostnad av ca 350 miljoner kronor.Enligt vår mening bör nattågsförbindelser för regionenGästrikland/Bergslagen vara kvar. Den regionalpolitiskabetydelsen har i regeringens ställningstagande allvarligtunderskattats.Nattågsförbindelsen --motGöteborg/är unik som enda förbindelse somsammanhållet sträcker sig från norr till söder för vidare färdut i . För näringslivet, turismen och privatresenären iregionen utgör nattågsalternativet en omistlig del avsamhällsservicen.Vi understryker vad som framhållits i en tidigare motion inattågsfrågan.En bibehållen nattågsförbindelse är också av stor betydelseför trovärdigheten i statens regionalpolitiska strävanden attsåväl näringsliv som offentlig sektor skall ha alternativa ochtillgängliga kommunikationer till landets störrebefolkningscentra.Det är anmärkningsvärt att regeringen i sittställningstagande inte har vägt in de samhällsekonomiskavinsterna av att fler resenärer, gods och transporter kan skepå det miljömässigt bästa sättet.Resandefrekvensen på sträckan ökade enligt SJ med 10procent under sommaren 1994.I respektive län finns stort engagemang och stöd förnattågstrafiken. Länsstyrelserna och kommunerna har ocksåutfäst sig att tillsammans med SJ marknadsföra trafiken.Fortsatt drift av nattågsförbindelsen ----/är motiverad för en gynnsam regionalpolitisk utveckling/tillväxt och ur ett störresamhällsekonomiskt perspektiv där miljöaspekterna vägs ini trafikpolitiska beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nattågstrafiken på sträckan ----/ .
mot · GI02T12 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:73 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. BakgrundUnder 1993 la SJ ner nattågstrafiken på sträckan ----/ . Efter starka protester från olikalokala och regionala organ återupptog SJ trafiken. Under1994 har natttågsförbindelsen upprätthållits.Naturligtvis är nattågsförbindelsen angelägen urregionalpolitiskt perspektiv. Bl a är nattågslinjen mycketviktig för studenter, många företag m fl som kan nyttja nattentill resan för att tillbringa dagen med aktivitet i /respektive på . För invånarna i tillexempel , och är det detenda tåg som har direkt förbindelse utan byten vilket är enfördel för äldre och handikappade. Man har vidaremöjligheter att komma ut på kontinenten redan på morgonenvilket sparar tid. Ur miljösynpunkt är alternativen bil ochflyg underlägsna.Riksdagens trafikutskott valde att ej anslå pengartill linjen, men beslöt följa utvecklingen och göra ett nyttställningstagande för . Statens upphandlarefick i direktivet för i uppgift att göra ensamlad bedömning av eventuella behov av köp avnattågstrafik mellan bl.a. ----/. Kommittén har därvid kommit fram till attnattågstrafiken kan läggas ner. Som orsak pekas på dåligekonomi och brist på sovvagnsmaterial.Nytt nattågskonceptLänsstyrelsen i m h a konsult har lagt fram ettnytt förslag till natttågskoncept, där lönsamhet på sträckanförmodas uppnås. Det är angeläget att nattågstrafiken påsträckan ----/bibehållsunder 1995 så att nattågskonceptets bärighet får prövas.HelhetsperspektivStora satsningar på järnvägen har beslutats och genomförsnu. I takt med ett utbyggt järnvägsnät och nya snabbtåglinjerkan man beräkna ett ökat järnvägsresande i hela landet. Tillsdess att lönsamheten ökat på den berörda linjen måstejärnvägstrafiken upprätthållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nattågstrafiken ----/.
mot · GI02T13 · 1994-11-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:73 Köp av interregional persontrafik på järnväg m.m. Nattåg --/via DalarnaRiksdagen har vid upprepade tillfällen enhälligt betonatvikten av att denna nattågstrafik fortsätter. Av propositionenframgår att beläggningen på tåget är god. Det behövs alltså,bl a för studerande, forskare baserade både i ochGöteborg, för konferensdeltagare och personer som inte harmöjlighet att tillbringa två fram och tillbaka påtåg. För näringslivet i inland är goda förbindelsermed kusten helt avgörande. Ur miljö- ochbekvämlighetssynpunkt är det väsentligt att inte all trafikförs över till vägen och luften. Godset kommer rimligenockså fortsättningsvis att gå , varför de ökadepersonalomkostnaderna just för personnattågen, som nämnsi propositionen, inte bör bli alltför betungande.Det är en orimlig affärsidé att varje tåg ska löna sig. Enligttidningsuppgift väntar sig SJ en större lönsamhet än vadstatmakterna beräknat. Detta är inte önskvärt och är inte etttecken på att man på bästa sätt fyllt sin uppgift somserviceorgan för hela svenska folket. Det är angeläget attfortsätta med avreglering och konkurrensutsättning av dennaverksamhet. Då möjliggörs även att andra aktörer kanupprätta denna service.Det nya koncept som lagts fram av iGävleborg med hjälp av konsulten är enligt vårmening värt att pröva. Nya vagnar kan med fördel göras merflexibla, så att de kan användas både och dagen.Den internationella marknaden för sådana tåg kan väntasvara betydande. Samhället bör satsa på fortsatt byggande avmoderna järnvägsvagnar, genom villkorslån. Eftersom stateninte har en kapitalbudget och alla anslag därför belastarstatsbudgeten som en utgift, bör regeringen finna en form fördetta villkorslån där endast en beräknad årlig riskpremiebudgeteras.I avvaktan på att ENVITRAKs nattågskoncept harutvärderats bör trafiken fortsätta på sträckan ochGöteborg/via /. De kostnader somberäknas uppstå härigenom får dras av den vinst som SJlångsiktigt planerar inleverera till staten när bolaget får enpositiv ekonomisk utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt nattågstrafik mellan Gävleoch / ,2. att hos regeringen anhåller om utvärdering avi motionen omnämnt nattågskoncept.
mot · GI02T15 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:69 Viss lagstiftning om besiktning på fordonsområdet I proposition 1993/94:167 ''En effektivarefordonskontroll'' föreslogs att AB (ASB:s) monopol på vissa typer av besiktningar skulleupphöra. Förutom konkurrensutsättning avkontrollbesiktningar m.m. föreslogs att även vissaregistreringsbesiktningar skulle ske i konkurrens avackrediterade besiktningsföretag.Även om kontrollbesiktningarna är den mest omfattandeverksamheten på fordonskontrollområdet med nästan 3,9miljoner utförda besiktningar 1993 sker även en mängdregistreringsbesiktningar. utfördes 166 350registreringsbesiktningar, vilket är mer än tio gånger fler änalla andra typer av besiktningar tillsammans,kontrollbesiktningar undantagna. En utveckling mot allt flerkundspecifika fordon ligger bakom det stora antaletregistreringsbesiktningar. Det finns alltså tungt vägandesamhällsekonomiska skäl för att ävenregistreringsbesiktiningar skall kunna ske i konkurrens avackrediterade besiktningsföretag.Trafikutskottet menade dock i sitt betänkande(1993/94:TU35) till proposition 1993/94:167 att inte stödjaförslaget att registreringsbesiktningar av fordon med en viktunder skulle ske i konkurrens av ackrediteradebesiktningsföretag. Följden av riksdagsbeslutet blev därföratt den gamla ordningen kvarstod när det gällde alla typerav registreringsbesiktningar, dvs. ASB behöll sitt monopol idenna del.Utskottet angav dock tydligt att frågan omregistreringsbesiktningar ännu inte var slutgiltigt avgjord.Enligt utskottets mening (avsnitt 5.3) borde regeringen efterförnyade överväganden återkomma till medförslag om fortsatt avmonopolisering av fordonskontrollerutöver konkurrensutsättningen av kontrollbesiktningarna.I proposition 1994/95:69, där ASB ges fortsatt ensamrättatt utföra registreringsbesiktningar, saknas docköverväganden om hur man kan gå vidare med ytterligareavmonopoliseringar på fordonskontrollområdet. Med tankepå det relativt stora antal registreringsbesiktningar somutförs är det viktigt att de nya besiktningsföretag somackrediteras till följd av avmonopoliseringen avkontrollbesiktningarna även fårmöjlighet att utföra registreringsbesiktningar. Ensamrätt förASB att utföra registreringsbesiktningar leder i längden tillomotiverade konkurrensnackdelar för de nya ackrediteradebesiktningsföretagen.Regeringen bör återkomma till med entidsplan för det fortsatta arbetet med avmonopolisering avfordonskontrollen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avmonopoliseringen avfordonskontrollerna.
mot · GI02T16 · 1994-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1994/95:69 Viss lagstiftning om besiktning på fordonsområdet I propositionen föreslås de nuvarande riksprovplatsernaAB och Statens maskinprovningarbehålla sina nuvarande arbetsuppgifter och sina nuvaranderättsliga ställningar även efter , dåriksprovplatssystemet avvecklas.AB svarar för nästan all föreskrivenkontroll och besiktning av vägtrafikfordon. Ansvaret förbesiktning av traktorer åvilar dock Statensmaskinprovningar.Då har ett rikstäckande nät bordedet kunna skapas en effektivare och mer ekonomiskorganisation genom ett samgående mellan maskinprovningar.Svensk är rationelltinrättade och väl utrustade för sitt ändamål.Statens maskinprovningar omsätter ca ochsysselsätter ett 70-tal personer.Om båda verksamheterna i fortsättningen bedrivs inomAB organisatoriska ram kan enbetydande serviceförbättring ske, eftersommaskinbesiktningskunderna kan få tillgång tillbesiktningspersonal på närmare håll.Det har uppmärksammats att det är andra fordon än bilar,såsom traktorer, motorredskap och tunga terrängvagnar, sombidrager till miljöförsämringar. Den miljöprövning somutförs på fordon är därför av stor betydelse.AB har i sitt en godoch unik resurs för miljöprövning av alla slagsförbränningsmotorer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samgående mellan maskinprovningar.