mot · GH02Fö203 · 1994-01-25 00:00:00 — Inledning och säkerhetspolitisk bakgrundRegeringen ger i budgetpropositionen en redovisning avdet säkerhetspolitiska läget som i sak riktigt beskriver denhistoriska utvecklingen och de faktiska förhållandena.Enligt vår mening gäller det däremot inte för analysen ochslutsatserna. Säkerhetspolitiska bedömningar ska i teorin gegrunden för utformningen av bl.a. det militära försvaret. Ipraktiken har detta sällan skett tidigare i svensk politik ochgör inte så heller. Slutsatserna tjänar i stället syftet attmotivera tidigare beslut, och den vid varje tidpunktgällande organisationen. Det framtida totalförsvaretsutformning bestäms i stället av bedömningar av vad som ärinrikespolitiskt och ekonomiskt lämpligt att genomföra,inte utifrån den faktiska hotbilden. För att uttrycka detenkelt: vi bestämmer hur mycket vi har råd med, sedan fårvi se vad det blir.Politiska och materiella förutsättningar för ett stortangrepp riktat mot finns inte för närvarande.Föreställningen om en möjlig invasion över kust- ellerlandgräns skjuts . Det är i stället detstrategiska överfallet som det militära försvaret ska kunnaskydda oss emot. Det strategiska överfallet som begrepp ärtill sin karaktär oåtkomligt för ifrågasättande. Den politiskaförvarningen finns defintionsmässigt inte, och överfalletkan genomföras, likaledes definitionsmässigt, medbegränsade styrkor. På detta sätt medger densäkerhetspolitiska analysen en samhällsekonomisktacceptabel utformning av den militära organisationen.Föreställningen om en nödvändig framtida utbyggnad kansamtidigt hållas levande.Vänsterpartiet hävdar att nuvarande, och möjligentillkommande, väpnade konflikter i påverkar oss,men att de inte utgör något hot mot som nation.Någon planering för att åter bygga upp ett försvar som kanmöta en invasion behövs inte. Vårt militära försvar kan ochbör bantas.Huvudlinjen i svensk säkerhetspolitik skall varaalliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig. Fram till1992 års försvarsbeslut var det också svenska regeringarsuppfattning. Därefter gjordes principen snabbt diffus.Denna medvetna utslätning från regeringens sida varanpassad till Europeiska unionens förutsättningar.Regeringen planerar inte för ett troligt nej ifolkomröstningen. Detta har utvecklat i enannan motion om alternativ i Europasamarbetet. Efter ettnej i folkomröstningen så kommer en självständigsäkerhetspolitisk linje att behöva formuleras. Vi anser attdetta måste innebära en återgång till den tidigare lydelsen.Möjligheterna för att vara ett föregångsland inedrustningsarbetet har inte varit så goda somnu. Utifrån en alliansfri position skulle kunnautveckla en pådrivande roll för fredliga lösningar avkonflikter. Ett sådant arbete bygger på samarbete medandra, främst de nordiska länderna, FN och ESK.OrganisationsfrågorRegeringen föreslår en ombildning av , så att den skall behandlafrågor enbart rörande värnpliktiga. I propositionen angesatt nämndens uppgifter beträffande personalvården föranställda har minskat på grund av att myndigheterna hartagit ett ökat ansvar inom dessa frågor. Vidare hävdas attpersonalpolitiken fortlöpande bör anpassas eftermyndigheternas skilda verksamheter och behov, vilketunderförstått minskar behovet av centrala riktlinjer.Vi anser däremot att staten har ett övergripande ansvarför att standarden upprätthålls på en någorlunda likartadnivå, speciellt där verksamheten inte alls skiljer sig åtmellan olika arbetsplatser. De förändringar som skettgenom nedläggningar av förband, och som kommer att skeäven , ställer ökade krav på en väl fungerandeoch samordnad personalvård. Urholkningen avarbetsrätten är ytterligare en faktor som verkar i denriktningen. Detta talar för att nämnden skall fortsätta enligtnuvarande praxis. Någon ombildning bör inte ske.Stödet till frivilligverksamheten måste ha ett klartsamband med krigsorganisationens behov av utbildadpersonal och med totalförsvarets behov i övrigt. Enligt våruppfattning skall det militära försvarets uppgifter minska.Frivilligorganisationerna utför ett värdefullt arbete inomtotalförsvaret, men behovet av deras tjänster inom denmilitära delen kommer rimligen att bli mindre. Den avregeringen föreslagna finansieringsstrukturen är riktig ochkommer att underlätta nödvändiga förändringar.Regeringen föreslår att Delegationen för icke militärtmotstånd läggs ner. I förra årets riksdagsbeslut varVänsterpartiet motståndare till att ett sådant beslutförbereddes. Delegationen inrättades 1987. Vi anser att demotiv som anfördes då fortfarande gäller. Delegationen börfinnas kvar.Kommunerna skall enligt propositionen få fullkostnadstäckning för ökade uppgifter inom det civilaförsvaret. Det är bra att det sägs så klart. Kommunernaserfarenheter av tidigare övertagande av uppgifter gör det nunödvändigt med snabb beredning inom regeringskansliet.FörsvarsmaktenVad gäller arméförband anser vi att en organisation omtio brigader bör införas. Under budgetåret kanpansarbrigaderna avvecklas. Därmed bortfaller behovet avny stridsvagn. Utveckling av artillerigranaten BONUSavbryts. Samtliga andra materielprojekt bör enligt våruppfattning senareläggas. Kontrakt gällande levereransersom redan påbörjats bör omförhandlas, om kostnadernadärmed kan fördelas under längre tid.Beträffande förband menar vi attlivstidförlängningen av sex robotbåtar inte bör fortsätta.Anskaffningen av tre ubåtar typ fullföljs inte.Studier avseende ubåt avbryts. Modernisering av ubåttyp Näcken avbryts. De tas i stället ur organisationen.Kustförsvarsförbandens modernisering av ett batterim/57 genomförs inte.Flygvapnets förband minskas genom att de tvåDrakendivisionerna utgår. Därmed läggs i Ängelholmned. Utveckling och anskaffningav JAS 39B avbryts. Flygtidsuttaget minskas.För samtliga förband gäller att krigsförbandsövningarinte genomförs under budgetåret.Försvarsmaktens behov av värnpliktiga har minskat.Trots detta så är det av yttersta vikt att totalförsvarets behovav personal även i fortsättningen bygger på värnplikt.Andelen anställda i organisationen bör inte bli särskiltmycket större än . Arbetet med direktutbildning tillcivilförsvaret skall enligt vår mening ägnas störreuppmärksamhet.Försvarsmaktens utlandsstyrka, som i vår FN-motionkallas permanent FN-styrka, bör i huvudsak direktutbildasför sin uppgift för att säkra en god tillgång på lämpligpersonal. Värnpliktiga som vid mönstringen bedömslämpliga för sådan tjänst rekryteras på frivillig grund ochförbinder sig att under stå till utlandsstyrkansförfogande. Omsättningen av personal i utlandsstyrkan blirtroligen större än t.ex. i arméns brigader, vilket medsäkerhet ökar kostnaderna. Vi anser det är ett pris som ärvärt att betala. Regeringen bör snabbt komma med förslagpå frågans lösning.De värnpliktigas förmåner måste förbättras mer än iregeringens förslag. Dagersättningen för värnpliktiga höjstill . Utbildningsbidraget höjs till . Förmånergällande värnpliktigas resor återställs till tidigare nivå, dvs.en hemresa varje tjänstgöringsfri helg. Värnpliktiga bör fåen s.k. studieplatsgaranti. Vidare bör studieskuld inteuppräknas under värnpliktstjänstgöring.Verksamheten med mobiliserings- ochförrådsvärnpliktiga i armén avbryts. Farhågorna som fannsnär försöksverksamheten började har besannats.Försvarets civila delFörsvarsmakten och det civila försvaret arbetar nu meden någorlunda likartad planeringsförutsättning: det kortakriget. Vår uppfattning är att det säkerhetspolitiska lägetmedför liten risk för angrepp mot . Som framgått avdet tidigare resonemanget räknar vi varken med kort ellerlångt krig. Det civila försvaret bör därmed också få ändradinriktning. Skyddsrum är inte särskilt väl anpassade föranvändning i fred. En minskad sårbarhet vad gällerlivsmedelsförsörjning, energisystem, transporter,kommunalteknisk försörjning och telekommunikationer ärdäremot ändamålsenlig såväl i fred som krig.Det som har kallats beredskapshänsyn i planering ochsamhällsutveckling (BIS) är sorgligt försummat. Underdenna vinter har vi kunnat läsa om flera och långa avbrott iteleoch elförbindelser. Våra system är sålunda inte ensrobusta mot snöfall, och känsligheten för välplaneradesabotage måste ses som synnerligen hög. Om nu uppgiftenär att möta det strategiska överfallet så måste BIS vara enlångt viktigare uppgift än att bygga skyddsrum i ,och . Uppgiften är svår. Ingen enskild myndighetkänner ansvaret, även om alla förutsätts ha det. Kommuneroch landsting drar ner på vård, omsorg och utbildning. Detär knappast förvånande att de inte satsar påberedskapshänsyn, när de inte ens får kostnadstäckning avstaten för det de redan gör . Privata företag, vilkasuppgift är att gå med vinst, har ingen anledning att göra merän vad som krävs enligt den företagsekonomiska kalkylen.Uppgiften är svår men nödvändig. Beredskapshänsyneni planering och samhällsutveckling måste nu gå från ord tillhandling. Ett system med ekonomiska stimulanser börutvecklas.Ekonomiska konsekvenserDe av oss föreslagna förändringarna medger ennettominskning av kostnaderna under fjärde huvudtitelnmed . Besparingarna sker uteslutande inomförsvarsmakten. Totalförsvarets civila del behåller sinekonomiska ram. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerhetspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Delegationen för icke militärtmotstånd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arméns brigadorganisation,5. att beslutar att i skallavvecklas,6. att hos regeringen begär förslag omdirektutbildning av värnpliktiga till Försvarsmaktensutlandsstyrka,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värnpliktigas förmåner,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mobiliserings- ochförrådsvärnpliktiga i armén,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapshänsyn i planeringoch samhällsutveckling,10. att till Försvarsmakten för budgetåret1994/95 anvisar 3 mindre än vad regeringenföreslagit eller således 32 .