mot · GH02Kr419 · 1994-01-25 00:00:00 — Det är viktigt att vitalisera föreningslivet.I motionen för vi fram förslag som går ut på att i grundenändra systemet med organisationsbidragen.Organisationsbidragen bör var prestationsinriktade, dvsatt organisationen utför något som samhället anserönskvärt. Organisationerna bör i högre grad fungera somuppdragstagare. Vid upphandling av sådana tjänster måsteorganisationerna i större utsträckning konkurrera medvarandra. Detta innebär att endast föreningar somtillgodoser allmänna, för medborgarna gemensammaintressen föreslås få bidrag i egentlig mening.Medlemmarna måste ta ett större ansvar för verksamhetsom inte ligger inom ramen för samhällets uppdrag.Statens kostnader måste minskas. I motsvarandemån får medlemmarna ta ett allt större ansvar förorganisationens verksamhet.1989/90 var de statliga organisationsbidragen 7,5 mdroch från kommuner och landsting utgick 5,5 mdr.Organisationsbidragen har utrettsOrganisationsbidragen har varit föremål för ett antalutredningar. presenterades SOU 1993:71Organisationernas bidrag.Direktiven lät lovande:förenklad bidragsgivningföreningarna betalar mer självaResultatet är sorgligt: Ingen minskning av bidragenföreslås! De ökade behov som förväntas uppstå skalldäremot tillgodoses av föreningarna själva i form av ökademedlemsavgifter, lotterier etc.Redan 1986 gjorde en utredning.Denna var mycket kritisk till organisationsbidragen. Sedandess har praktiskt taget inget gjorts och kom alltså dennaurvattnade utredning......Detta visar än en gång att utredningar kan landa nästanhur som helst beroende på vem som får uppdraget.Exempel på bidragstagareNedanstående bidragstagare utgör exempel påorganisationer som erhållit organisationsbidrag 1991.krFöreningen 000IOGT-NTO62 000 000Konsumentgillesförbundet144 000Husmodersförbundet280 000Riksorganisationen för valfrihet, jämlikhet och broderskap187 000Svampfrämjandet50 000Svenska grönsaksfrämjandet50 000Främjande och spridning av värdefull film1 350 000Nedanstående bidragstagare är hämtade urriksrevisionsverkets rapport 1986.Arbetsgruppen för svensk folkriksdag för nedrustning82 000Svenska artisters och musikers intresseorganisation900 000Jordcirkus40 000Hyresgästföreningen (byggforskning !!!? )9 000Medel för uppsökande verksamhet på arbetsplatser(vuxenutbildning)LO27 048 000TCO3 366 000Planering m m av uppsökande verksamhet ochutbildning av fackliga studieorganisatörerLO7 078 000TCO3 366 000Problemformulering--p1pDet finns i väldigt många fall inga konkreta mål som angerförväntade resultat och effekter av bidragenDennautveckling innebär en risk att föreningslivet i ökadutsträckning införlivas i den offentliga administrativaapparaten. Offentligt finansierade uppgifter läggs påenskilda organisationer som ofta företräder speciellaintressen i samhället och som saknar folklig förankringFormerna för stödet är slumpmässiga och har inte avpassatsefter de ändamål som stödet avsetts främja. Det finns t exinget samband mellan bidragens storlek och utvecklingen avantalet föreningsmedlemmar. Några försök har inte gjortsatt finna stödformer som i någon mån ärsjälvkontrollerandeUppföljning och utvärdering avresultat och effekter av stödet är bristfällig ellerförekommer inte alls. Följden blir att någon omprövning aven gång givna bidrag i regel inte förekommer, utan bidragenförnyas slentrianmässigtDenna slentrianmässigabidragsgivning favoriserar gamla etablerade organisationer,som en gång fått bidrag, och missgynnar nya framväxandeorganisationer som företräder nya framtidsinriktadeidériktningarMånga föreningar har blivit helt beroende avdet offentliga stödet för sin fortlevnad. Stödformer ochstödvillkor styr verksamheten mer än det egentligaändamålet med föreningens verksamhet. Därmed försvagasfolkrörelsernas traditionella frihet och oberoendeIngagarantier finns för att föreningar som får bidrag alltjämt ärlevande i den meningen att de engagerar medborgarna förde intressen som föreningen har bildats att arbeta för. Vadsom stöds med offentliga medel är ibland bara en centrallednings- och kanslifunktionDet saknas en samordningav stödgivningen inom staten och mellan staten ochkommunerna. Denna brist beror i stor utsträckning på attallmänna riktlinjer för föreningsstödet saknasMycket avstödet plottras ut till allehanda lokala företeelser med renastruntsummor. Det leder till höga förvaltningskostnader förprövning och utbetalning av stödetVad får skattebetalarna för bidragen?Det vet vi inte så mycket om. Uppföljning ochutvärdering av bidragens effekter är mycket dålig. Därmedsaknas i många fall underlag för att ompröva bidragen. Oftaskrivs de schablonmässigt upp med en procentsats ,säger i sin rapport. Som sagt dennarapport kom 1986......Hur stora är bidragen?En sammanställning över alla bidrag låter sig inte görasså lätt. Enligt statskontoret som, på regeringens uppdrag,kartlagt stödet till föreningarna uppgår stödet till7.500.000.000 kronor budgetåret 89/90. Under sammabudgetår betalade landsting och kommuner ut ca5.500.000.000 kronor. Sammanlagt alltså ungefär 13miljarder kronor. Någon samordning mellan landsting,kommuner och stat finns knappast.......Från budgetåret 76/77 till budgetåret 85/86 fyrdubbladesföreningsstödet i löpande priser. I fasta priser var ökningenav bidragen nästan 70 %.Antalet bidrag är enligt ca3.000. Antalet bidragstagare är dock färre eftersom en delbidragstagare får bidrag från flera håll. Uppräkningen avbidragstagare upptar 150 trycksidor i verkets rapport........Bidragssanering -- nytt system för bidragDet finns ingen anledning att stödja föreningsliv som iverkligheten inte är levande medlemsorganisationer utanbara centrala maktapparater i form av föreningarnasledningar och kanslier.Därför bör bidragen (utom uppdragsersättningar ochstöd till ungdomsidrott) aldrig få överstiga avmedlemsintäkterna.För att förvaltningskostnaderna för bidragsprövning ochbidragsutbetalning skall minimeras föreslås att det minstabidragsbelopp som kan utgå bestäms till avbasbeloppet.Bidragen bör ges som rambudget för en treårsperiod föratt föreningarnas planeringshorisont skall vara rimlig.Staten skall fortsättningsvis bara lämna bidrag tillorganisationer som har hela landet som verksamhetsfält.Under inga omständigheter skall statsbidrag gå till lokalaorganisationer och grupper.Bidragen minskas generellt för budgetåret94/95. Året efter minskas bidragen . Budgetåret96/97 minskas bidragen med . I ställetkommer enskilda gåvor organisationerna tillgodo samtökad uppdragsupphandling. Minskningen av bidrag skallgivetvis också omfatta bidrag till politiska organisationer ilika hög grad!Avdragsrätt för enskilda bidrag till föreningslivetFör att möta bidragsminskningarna föreslår vi attenskilda och företag i stället skall få avdragsrätt för bidragtill samhällsnyttiga organisationer med högst ett basbeloppför enskilda och tio basbelopp för företag. Avdragsrättenbegränsas också till bidrag utöver gällande medlemsavgift.Lagstiftningen om avdragsrätt måste i allmänna ordalagdefiniera den typ av organisationer som kan motta bidragfrån enskilda givare och där bidragen blir avdragsgilla vidbeskattning av givaren. En sådan stödform utgör endrivkraft för föreningars ledning att utforma och utvecklaverksamheten så att den engagerar medlemmar och andraatt stödja föreningen med egna insatser i form avekonomiska bidrag. De organisationer som kan kommaifråga är nationella och internationella hjälporganisationerav humanitär art, religiösa organisationer, idrottsrörelsensamt ungdomsverksamhet av allmän karaktär.Samtliga föreningar som skall kunna komma ifråga fårej vara knutna till en viss intressegrupp i samhället.Arbetsgivarorganisationer, bransch- ochnäringslivsorganisationer samt fackförenings- och andralöntagarorganisationer är exempel på organisationer som ejskall ha bidrag överhuvud taget. Hur lagtext och definitionav föreningar som skall kunna mottaga bidrag utformas börutredas närmare.UppdragsersättningarI konkurrens med andra anbudsgivare bör föreningar iökad utsträckning mot ersättning kunna få offentligmyndighets uppdrag. Exempelvis internationellahjälpinsatser genom Röda Korset ligger inom ramen förprinciperna. Det gör också handikapp- organisationer ochhjälporganisationer mot olika slags missbruk. Dessa m florganisationer kan ersättas med allmänna medel förkonkreta insatser inom sina verksamhetsfält. Skillnaden bliratt större krav ställs på redovisning av de genomfördainsatserna och deras resultat.Ett konkurrensriktigt upphandlingsförfarande och meden konkret precisering av prestationer medför eneffektivisering av och därmed en kostnadsreduktion för deuppgifter myndigheterna genomför med utnyttjande av bl aföreningar och andra enskilda organisationer. Denna är svåratt skatta men den borde vara betydande. En ekonomiskeffekt på en är inte orimlig.GenomförandeFöreningslivet skall stimuleras att vara en förnyelsekraftoch inte integreras i den offentliga administrativasamhällsapparaten. Förslagen syftar till att blåsa liv i ettföreningsliv som har förstelnat eller löper risk att förstelna igamla former och fjärmas från sina medlemmar, vilka utgörsjälva livsnerven i föreningslivet. För många föreningar somfått stora statliga bidrag och kanske för sin fortlevnad är heltberoende av bidragen kommer den förändradebidragsgivning som föreslås att medföra stora effekter ochkräva omfattande förnyelse.Åtgärderna bör ge en besparing på 1,5 miljarderbudgetåret 94/95. För budgetåret 95/96 bör besparingen bli2,5 miljarder och 96/97 blir besparingen 3 miljarder.Stödet kan fortsättningsvis inte ges i okontrolleradeformer och utan krav på eller ens en allmän uppfattning omvilken nytta stödet gör i samhället. Det synes svårt att hanågra bärande invändningar mot minskat slöseri och ändradanvändning av allmänna medel, särskilt i dessa svåra tider. Med hänvisning till anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppföljning och utvärderingav organisationsbidragens effekter måste förbättrasradikalt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny utformning av systemetmed organisationsbidrag med viss uppdragsersättning och iövrigt med ökat ansvar för medlemmarna förorganisationens intäkter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bidrag som inte utgår i formav uppdragsersättc1ningar eller stöd till ungdomsidrott inte fåröverstiga av medlemsc0intäkterna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lägsta bidragsbelopp som fårutbetalas inte får ligga under ett och ett halvt basbelopp,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en minskning avorganisationsbidragen för /95,med för /96 och slutligenmed för /97,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minskningen avorganisationsbidragen jämväl omfattar de politiskaorganisationerna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdragsrätt för enskilda bidragtill föreningslivet,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdragsupphandling ikonkurrens.