mot · GH02Bo503 · 1994-01-25 00:00:00 — Markanvändning och byggande har sedan mycket längevarit föremål för samhällets styrning.Grunden för vår tids bygglagstiftning lades redan år1874. gällde lokala byggnadsföreskrifter, dvs.reglerna skiftade beroende på var i landet man skulle bygga.Efter 1959 och fram tills har bygglagstiftningen ochreglerna gällt hela riket. Genom detaljerade utformnings-och utrustningskrav har staten sökt säkerställa en generellthög bostadskvalitet. ställdes dessa krav som villkorför statliga lån i en föreskriftssamling kallad ''God Bostad''.1975 överfördes kraven till Svensk Byggnorm, SBN.En omfattande översyn av SBN resulterade i att de s.k.Nybyggnadsreglerna trädde i kraft 1989.Nybyggnadsreglerna innebar en radikal förändring avreglernas utformning och innehåll. Inriktningen i deregeringsdirektiv som lämnats före omarbetningen var enstörre återhållsamhet med föreskrifter och allmänna råd.Endast nödvändiga föreskrifter och sådana allmänna rådsom var oundgängliga för förståelse eller som behövdes fören likartad bedömning i byggnadsnämnderna tilläts.Föreskrifterna skulle i möjligaste mån ange funktioner ochinte tekniska lösningar. De nya reglerna fick heller inteinnebära en fördyring för byggandet totalt sett.Från gäller Byggregler --BBR. De resulterar i att ytterligare förenklingar harvidtagits för att i än högre grad funktionsanpassa reglerna.Boverket, som har genomfört arbetet, har även haft sommål att EU-anpassa byggreglerna, framför allt i de sexväsentliga kraven på byggnadsverk som anges i EU-rådetsbyggproduktdirektiv. De sex kraven är: Bärförmåga,stadga och beständighet Brandskydd Hygien, hälsaoch miljö Bullerskydd Säkerhet vid användningEnergihushållning och värmeisolering.Avsikten har varit att ersätta detaljkrav och styrandeexempel med hänvisningar till harmoniserad standard.Enligt de nya byggreglerna skall grundläggandefunktionskrav på byggnaden uppfyllas. Detta innebär attvarierande tolkningar och lokala bedömningar kommer attuppstå. När de kvantifierade kraven, t.ex. minstabreddmått på sovrum, minsta godtagna mått påbänkinredning i kök o.d., försvunnit återstår att utifrånolika värderingar tolka att bostadens funktioner ärtillgodosedda. nya byggregler innebär konkretatt många av de redan sänkta kraven i Nybyggnadsreglernagällande bostadens utformning och utrustning nu slopats.Den mest iögonfallande förändringen är att tabellen frånNybyggnadsreglerna med föreskrifter om utrymmen,rumsytor, rumsmått och utrustningsmängder i olika storabostäder har ersatts av helt nya föreskrifter om bostadensgrundläggande funktioner. I dessa anges att en bostad skallvara dimensionerad, disponerad, inredd och utrustad medhänsyn till sin långsiktiga användning och till det antalpersoner för vilken bostaden är avsedd. Därefter angesvilka grundläggande funktioner som skall tillgodoses i rum,i avskiljbara delar av ett rum eller som det i övrigt skallfinnas utrymme för.Förändringen innebär att s.k. öppna planlösningar dvs.avskiljbara delar av rum avsedda för daglig samvaro,sömn/vila samt matlagning, godtas som alternativ till rum.Den avskiljbara delen skall dock ha fönster och varautformad så att den med bibehållen funktion kan avskiljasmed väggar.Skillnaderna mellan Nybyggnadsreglerna och BoverketsByggregler är vad gäller utformning följande: Inga krav iBBR att kök och vardagsrum skall kunna nås från entré utanpassage av ett annat rum. Inga krav i BBR om att sovruminte får vara enda passagen till ett annat rum, s.k.genomgångsrum accepteras därmed som sovrum. Ingakrav i BBR om att i bostäder om 2,5 rum och kök ellerstörre skall ha minst ett sovrum som kan nås direkt frånentré, kök eller korridor/hall. Inga krav i BBR ommöblerbarheten av lägenheten -- i stället hänvisas iallmänna råd till svensk standard för dimensionerande måttsom är lämpliga vid bedömning av bostadens långsiktigaanvändbarhet. Inga krav i BBR på minsta golvyta ellerminimimått i rum.I NR föreskrevs att bostäder om 2,5 rum och kök ellerstörre skall ha fönster åt minst två håll. Detta krav ärborttaget i BBR. I stället finns föreskrifter om att bostäderskall ha tillgång till direkt dagsljus och direkt solljus. Syftetär att förhindra enkelsidiga lägenheter mot norr.I BBRgodtas att alla rum i en lägenhet får vara placerade motloftgång. Detta kan innebära insynsproblem och att sovrummot loftgång kan få störd nattsömn.I NR fanns krav påklädstångslängd för förvaring, minsta yta på förråd samtkrav på städskåp i lägenheten. BBR föreskriver attutrymme för förvaring skall finnas i bostaden samt att det ibostadens närhet skall finnas utrymme för förvaring avsäsongsutrustning samt utrymme i närheten av bostadensentré för förvaring av barnvagnar, cyklar o.d. Inga krav påytor för dessa utrymmen finns.I BBR finns inga krav påatt extra toalett med tvättställ behöver anordnas ilägenheter om 3,5 rum och kök eller större.Forskning och erfarenheter när det gäller boendet visarklart att det finns bestämda krav och önskemål på bostaden.Det ligger en lång tradition av bostadsforskning bakom dennuvarande utformningen av byggregler. Dessa har också, ikombination med ett generellt finansieringsstöd, givit medinternationella mått bra bostäder för allasamhällsmedborgare.I en fullständig bostad skall vissa basaktiviteter kunnaskötas, oberoende av hushållets storlek och vanor. Bekvämoch säker matlagning kräver vissa mått och samband mellanarbetplats, spis och diskbänk. Matplatsens storlek och hurden placeras i relation till köksinredning, fönster ochrumssamband betyder mycket för bekvämlighet,dagsljusbelysning och rymlighet.Tillräcklig och ostörd sömn är viktig för vår hälsa.Därför är en bra sovplats för varje person i hushållet ettviktigt behov. Trångboddhet är ett hot mot denna kvalitet.Sovrummen skall ha utrymme för omvårdnad, av- ochpåklädande samt förvaring av personliga tillhörigheter.Närheten till WC/bad är viktig.De sovrum som är avsedda för våra barn måste ha en ytaså att det fungerar för inte bara sömn utan även för lek,läxläsning och umgänge med kamrater.Utformningen av bostadens entré är viktig, här skallrymmas förvaringsenheter och annan inredning som behövsför gränsen mellan inne och ute. Utrymme fordras för att taav och på ytterkläder, för att hjälpa barn och äldre samt föratt ta emot gäster. Här hamnar ofta uteleksaker ochsportutrustning på väg ut och in. Entréutrymmena får oftastdåligt betyg av de boende i värderingar av bostaden. Mananmärker på att de är trånga och mörka, att utrymmet förförvaring är otillräckligt och att dörrar hakar i varandra.Bostadspolitiken har syftat till att alla skall hamöjligheter att bo med en tillräcklig utrymmesstandard i välfungerande bostäder i en god miljö. Bostäder är långsiktigainvesteringar som skall svara mot dagens och framtidensbehov. Det är därför viktigt att ställa krav på bostädernaskvalitet. Kraven är särskilt viktiga för att garantera hushållmed knappa resurser ett bra boende. Dessa har inte råd attkomplettera sin bostad med diverse utrustning.En vanlig uppfattning är att byggregler hämmar dentekniska utvecklingen genom att hindra eller minskaintresset för att pröva nya lösningar. Marknaden efterlyseravregleringar och påstår sig då kunna och vilja byggabostäder med bättre standard. Inget har dock hindratbyggherrarna att satsa på nya och bättre lösningar som gåttutöver de regler som hitintills funnits. Om det , efteravreglering, går att bygga bättre bostäder borde detrimligtvis även ha gått att göra så tidigare.Risken är uppenbar att BBRs förenklingar ombostadens utformning och utrustning kommer att leda tillatt sämre utrustade bostäder byggs . Dessutomstyr det nya räntesystemet framtidens byggande mot smålägenheter med låg utrustningsstandard.Boverket förutsätter att det vid bygglovsprövningen görsen bedömning av om samhällets krav kan komma attuppfyllas med de redovisade lösningarna. Ingen hänsyn harhär tagits till de förändringar som föreslås ske i Plan- ochBygglagen vad avser bygglovsprövningen. Förslagetinnebär att nu gällande bygglovsprövning i många fall utgåroch ersätts av ett samråd före byggstart. Möjligheterna församhället att ställa krav på bostadens utformning framstårinte som någon självklarhet i det förslag som lagts fram tilllagändring.Tidigare har utformningsregler även varit kopplade tillfinansieringssystemet och för små bostäder har dettadessutom ställt högre krav än vad byggreglerna gjort.Ansvaret för byggnaders varaktigt efterfrågadekvaliteter kommer, genom föreslagna förändringar i Plan-och Bygglagen samt genomförd avreglering avbyggnormerna, att förskjutas från stat till byggherre.Kreditinstituten och försäkringsbolagen får ett större ansvarför att byggnaderna blir kreditvärdiga, dvs. blir efterfrågadepå marknaden.Det är stor risk för att det uppstår segregation i boendetgenom de förändringar som vidtagits. De som inte harmöjlighet att ställa krav på sitt boende får hålla till godomed de sämre lägenheterna, medan de välutrustadelägenheterna med god standard endast blir åtkomliga förden ekonomiskt starkare gruppen medborgare,efterfrågade på marknaden.Boverket förutsätter att kommunerna genom översikts-och detaljplanläggning försäkrar sig om att tillgången påbyggbar mark för bostadsändamål och att det planeradebostadsutbudet överensstämmer med en förväntadhushållsutveckling i kommunen. Kommunerna har tillstor del förlorat möjligheterna att föra en planerandebostadspolitik. Kreditinstituten bestämmer var det ärlämpligt att satsa pengar i byggprojekt, och i dagens läge ärmånga kommuner eller delar av kommunerna heltointressanta. Kommunerna har också i stor utsträckningupphört med att ta fram ett bostadspolitiskt program.Bostadspolitiken och framtiden församhällsmedborgarens boendemöjligheter är utsattaför många och stora frågetecken. Ansvaret vilar tungt på desvenska byggherrarna, projektörerna och entreprenörernaatt lära av andra länders dåliga exempel och att i ställetvidareutveckla vår erkänt goda boendemiljö.Sverige är ett föregångsland så till vida attvi här har en kombination av en hög och en jämnt fördeladbostadsstandard. Det är av stor vikt att de nya, avregleradeföreskrifterna följs upp och att man gör enavstämning av om marknaden lyckats klara utformningenav våra nytillkomna bostäder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av kvalitetskravenpå bostäder.