mot · GH02Kr504 · 1994-01-25 00:00:00 — Den småskaliga landsbygdsturismen har inte lyckatsskaffa sig en egen identitet, profil och tradition. Jämförtmed förhållandena i många andra länder är verksamheten iSverige av liten omfattning och svagt utvecklad. Enavgörande brist är dålig kontakt mellan marknad ochproduktion. Det förklarar bl.a.:att många i sig finaaktiviteter och arrangemang som produceras inte når ut påmarknaden. Producenterna har av förklarliga skäl vare sigtid till eller kunnande om turistisk försäljning ochmarknadsföring.att många vällovliga initiativ får enfelaktig utformning. Det finns ingen som formulerar ochkonkretiserar konsumentkraven. Det förklarar samtidigtatt många undviker att starta verksamhet helt enkelt därföratt man inte vågar eller vet hur man ska göra.attkonsumenterna får en dålig information. Man har svårt attfinna de upplevelser som man vill ha och blir därför intesällan besviken.En förklaring till dagens situation är att den småskaligalandsbygdsturismen inte hanteras som en ''egen bransch''utifrån sina egna producent- och marknadskrav utantillsammans med annan turistisk verksamhet eller somisolerade småprojekt. Därmed har den svårt att hävda sinaintressen och blir ofta något som tas med i marginalen, oftai sammanhang där den inte hör hemma.Om den småskaliga landsbygdsturismen ska kunna lyftasfram och utvecklas på ett positivt sätt krävs en helhjärtadinsats som specifikt inriktas just mot denna verksamhet ochdär samlar och utvecklar kompetens och erfarenheter.Detta kan förmodligen endast ske om de organ som harintressen i att landsbygdsturismen utvecklas samordnar sigtill en målmedveten insats.Målsättningen ska vara att utveckla olika former avturistisk besöksverksamhet som i sig själv ska genereraekonomisk aktivitet samt skapa en bas för PR-insatser förlandsbygden. Inriktningen ska vara att välja ut produkteroch miljöer som har intresse av turismverksamhet och harkommit en bit på väg, dvs att vidareutveckla det bästa somfinns , skapa förebilder och bygga upp kompetens somsedan kan förmedlas vidare till andra som vill följa efter.Mycket görs och har gjorts för den småskaligalandsbygdsturismen. T.ex. bondgårdsturism, sameturism,levande fäbodar m.m. Det finns behov av att samla upp alltdetta arbete på ett nationellt plan -- ett programarbete somger bygdeturismen status och profil. Programarbetet börinnehålla både produktutveckling och marknadsföring -- ennationell katalog för bygdeturismen i på samma sättsom norrmännen lyckats samla sitt utbud. Arbetet börorganiseras så att de enskilda brukarna och derasintresseorgan får ett direkt inflytande.Inlandet, -- , är ett lämpligtavgränsat område med likartade problem ochförutsättningar för att, till en början, få igång ettfungerande arbete. Efter hand skall naturligtvis ett heltnationellt upplägg utvecklas.Östersund håller på att utvecklas till ett nationelltkunskapscentrum för turism. Där har Högskolan som endahögskola/universitet i landet inrättat en institution förturismvetenskap. Hit koncentreras nu resurser ochkompetens från olika fackområden, informationsteknologi,beteendevetenskap ekonomi m m som erfordras föranalyser av och utvecklingsinsatser för turism. I Östersundfinns den samlade kunskap som krävs för att lyfta framoch vidareutveckla den småskaliga bygdeturismen.Naturligtvis kan ett samarbete i planering,arbetsuppläggning och finansiering övervägas i samarbetemed Styrelsen för ''Sverigebilden''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett nationelltprogram för den småskaliga bygdeturismen.