mot · GI02U15 · 1994-10-18 00:00:00 — Vi måste bli pådrivande i dessa frågor i EU,särskilt som vi inte kan delta självständigt i det nyahandelsorganet WTO -- som ska ersätta -- där EUkommer att tala ''med en röst''.BiståndspolitikEU behandlar olika grupper av mycket olika,vilket sammanhänger med gamla koloniala band. Mestgynnade är de stater -- flertalet är f.d. kolonier -- i ,och (ACP-gruppen) som behandlasenligt . blir genom EU-medlemskapet delaktigt i detta ekonomisk-politiskasystem, där biståndet ofta är en form av kompensation förandra relationer som är mindre gynnsamma för u-landet,påpekade SIDA i sitt remissvar. ''De facto får Sverigesåledes vara med och betala kompensation till länder somnågra europeiska stater exploaterat eller fortfarandeexploaterar för sin egen nytta'', skrev SIDA.Trots att EU genom givit defattigaste förmånligare behandling, har dessashandel med EU stadigt minskat. Fonderna STABEX ochSYSMIN som skulle stabilisera ACP-ländernasexportinkomster är så konstruerade att nyaexportsatsningar missgynnas. Utformningen har gjort detsvårare för dem att bygga upp inhemsk industri och brytasig ur råvaruberoendet. EU lägger mycket högre tullar påbearbetade varor än på råvaror. Ursprungsreglerna utgörockså ett stort hinder.Sverige bör verka för förbättringar i nästa Loméavtal, såatt detta i större utsträckning stimulerar en diversifiering avde fattigaste ländernas export. EU:s allmännapreferenssystem och ursprungsreglerna måste ses över medavseende på deras effekter på möjlighet attbygga upp inhemska industrier. Det behövs insatser förförädling, marknadsföring, transport och distribution.I propositionen sägs att subsidiaritetsprincipen gäller påbiståndsområdet. Men den är långtifrån tillämpad ännu, förenligt samstämmiga bedömningar är EU-biståndet mycketcentralstyrt, byråkratiskt och trögt. Om besluten ska fattaspå EU-nivå ''endast om och i den mån som målen för denplanerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnåsav medlemsstaterna'' och därför ''bättre kan uppnås pågemenskapsnivå'', finns det ingen anledning för att EU skakanalisera medlemsstaternas biståndsmedel för att ge ettofta sämre bistånd.Istället kan biståndsgivarna samarbeta på fältet ochsamordna insatserna för att underlätta för mottagarna attbedriva en långsiktig utvecklingspolitik. Här kaneffektivitetsvinster göras genom nerbantad administration.I väntan på en så långtgående åtgärd finns skäl attförsöka förbättra EU-biståndet. Jämfört med det svenska ärEU:s fragmenterat och svårt att överblicka förmottagarlandet. EU-biståndet är bundet, dvs. EU utövar en form av budgetkontrollsom minskar mottagarlandets möjligheter att bedriva enansvarsfull och självständig budgetpolitik.Livsmedelsbiståndet, som utgör avEU:s bistånd, är ett annat problem. Det är en form avdumpning som skadar producenter. Sammaeffekt har det fått i . har exempelvistvingats ta emot råg från EU:s överskottsberg. Denna''hjälp'' sänkte rågpriset drastiskt, och den lettiskaregeringen hotade att skicka tillbaka rågen.Enligt en rapport som läckt ut från EU:s revisionsrätt,har EU-biståndet till i vissa fall gjort mer skadaän nytta och faktiskt hindrat reformer.Det finns dåliga erfarenheter av hur EG-biståndetanvänts som påtryckningsmedel på för att gynnaEG-länders intressen. Ett exempel på det var hotet attstoppa biståndet till efter att den namibiskaregeringen hade hindrat illegalt havsfiske som bedrevs avbl.a. spanska trålare.Enligt ska EU-länderna samordnasin biståndspolitik. Om en sådan samordning ska leda tillbättre bistånd, måste de här anförda förhållandena ändras,vilket måste medverka till.EU:s skuldpolitik är densamma som den somVärldsbanken och IMF bedriver med s.k.strukturanpassning. Med tanke på den allt hårdare kritikenav denna politik, måste det bli en ändring. Inom EU måsteSverige verka för ett nytänkande, dels med tanke på EU:s''tyngd'' i och , dels därför att EU-länderna sammantaget står för mer än hälften avfordringarna på de afrikanska länderna söder om annat problem som bör ta upp är . Den är nu uppdelad på två direktorat,ett som hanterar ACP-länderna och ett som sköterrelationerna med alla andra mottagarländer. Dennasplittring innebär flera praktiska problem. SIDA anser attSverige bör verka för en sammanslagning av de tvådirektoraten, åtminstone vad avserbiståndsadministrationen.Sverige bör agera för ökat bistånd och för att minskainflytandet på EU:s biståndspolitik från kommersiella ochprotektionistiska särintressen hos finansiärerna över EU:sbiståndspolitik. Tillsammans med likasinnade skall viarbeta för att biståndet inriktas på fattigdomsbekämpning,kvinnor, miljö och förbättrad livsmedelsförsörjning iAfrika. Det förutsätter god svensk biståndskompetens iBryssel.Ekonomisk politik och arbetslöshetI unionstraktatens artikel 3a regleras i tre punkter hurmedlemsstaternas ekonomiska politik ska samordnas ochhur målet, en gemensam valuta skall nås genom att följandeprinciper följs: stabila priser, sunda offentliga finanser ochpenning- och valutapolitiska förhållanden samt en hållbarbetalningsbalans. Huvudmålet är prisstabilitet i en öppenmarknadsekonomi med fri konkurrens.Ett gemensamt centralbankssystem ska införas. Varjelands centralbanks självständighet gentemot regering ochriksdag ska garanteras, och banken får inte bevilja statenkontokredit för att täcka statens kortsiktiga medelsbehov.I unionstraktaten finns också de bestämda krav,konvergensvillkor, som alla EU-länder måste uppfylla föratt bli med i den ekonomiska och monetära unionen.Underskotten i de offentliga budgetarna ska ned till 3 %eller mindre av BNP. Den offentliga skulden får vara högst60 % av BNP. Prisökningen får vara högst övergenomsnittet av prisstegringen i de tre länderna med lägstprisökning. Räntorna får vara högst över genomsnittetför de tre länderna med lägst ränta.Vitbok om tillväxt och syselsättningI om tillväxt-och sysselsättningsproblemen i EU underströks att deöverordnade målen för den ekonomiska politiken och denämnda konvergenskraven skulle gälla. utreddeinte ett eventuellt samband mellan den förda ekonomiskapolitiken, arbetslösheten och den svaga tillväxten.Vitboken fann helt andra förklaringar till arbetslösheten.Samtidigt kan man konstatera att i nästan varje EU-land,där priserna pressats ned, har arbetslösheten gått upp.Vitboken förklarade arbetslösheten med stelhet påarbetsmarknaden och höga lönenivåer i förhållande tillandra länder. Huvudförslagen i vitboken blev därför --förutom bättre utbildning -- ökad flexibilitet påarbetsmarknaden, större löneskillnader, ökad geografiskrörlighet, lägre löneökningar och -- om det behövs --lönesänkningar. Med vitboken som grund antogministerrådet riktlinjer förmedlemsländernas ekonomiska politik.Ekonomisk och politisk dogmatismFormandet av EU:s ekonomiska politik, som dessutom iprincip överordnas nationell lagstiftning, ger intrycket attdet finns en sammanhållen nationalekonomiskteoribildning, monetarismen, som gör det möjligt att genomett visst antal väl definierade ekonomisk-politiska beslutstyra utvecklingen så att största möjliga välfärd åt alla nås.Någon sådan nationalekonomisk teori existerar inte. Därförblir i vissa stycken de rigida regler, som nu godtar,uttryck för ekonomisk och politisk dogmatism.Även om de ovan beskrivna ekonomisk-politiska målenuppnås, kan arbetslösheten, klassklyftorna,massfattigdomen och de regionala obalanserna bli hur storasom helst, och den totala uppmätta aktivitetsnivån iekonomin kan till och med krympa. En öppenmarknadsekonomi, med fri konkurrens och prisstabilitetkan mycket väl också vara ett mycket eländigt samhälle därtaggtråd, glassplitter på de rikas villamurar och en storpoliskår skyddar de besuttnas intressen från sluminvånarnasuppror. Miljöförstöringen kan givetvis också fortgå.Låsningen till EMU en faraInternationaliseringen har medfört en specialisering avproduktionen i olika länder. För de nettoexportvärden somtillförs spelar skogsindustrin stor roll, I harolja och fisk stor betydelse och i Danmarkjordbruksprodukter. Om t.ex. priset påskogsindustriprodukter faller kan Sverigesom exportland behöva vidta precis motsatta ekonomisk-politiska åtgärder som importländerna. Offentliga utgifterkan behöva minskas. Skatter, avgifter och räntor kanbehöva höjas och valutan planmässigt skrivas ned. Men dålåses den ekonomiska politiken av gemensammabestämmelser! En viktig skillnad mellan EU-området ocht.ex. är att arbetskraften är mycket litet rörlig i EU pågrund av de olika språken och andra kulturella skillnader.Medlemsländernas olika förutsättningar gör det hårdakravet på gemensam ekonomisk politik till en fara.Propositionen har inget att säga om de katastrofalakonsekvenser som uppstod, när kronan knöts till ecun.Sannolikt uppstår liknande konsekvenser om svenskekonomisk politik låses av EMU.Sverige har inte begärt något hållbart undantag frånEMU.Storkapitalets unionDet finns ingen anledning att utgå från att denekonomiska politik som ursprungligen utarbetats avledande industri- och bankmän i lobbygruppen () innebärallmängiltiga lösningar. Den politik som formas i detransnationella bolagens och storbankernas direktionsrumtorde ha som första mål att säkra dessa bolags och bankerslångsiktiga intressen på den internationella arenan. På enrad områden har den politik som formats inom EU sinarötter just i de starka lobbygrupper som verkar för de storabolagens och bankernas intressen. EU har på det sättet ihög grad blivit storkapitalets union, som styrs avämbetsmän. De folkvalda politikerna har fått sinhandlingsfrihet beskuren.ArbetsmarknadspolitikArbetsmarknadspolitiken är inom EU huvudsakligen ennationell angelägenhet. I de flesta EU-länderna är den svagtutvecklad jämfört med . Det var först under år 1992som höga arbetslöshet blev en viktig fråga påministerrådets dagordning. Det första konkreta resultatetav det nyväckta intresset var den ovan nämnda vitboken,som presenterades hösten 1993.I EU-sammanhang behandlas åtgärder motarbetslösheten inte som en del av den ekonomiska politikenutan som en social fråga.I den sociala dimensionen behandlas ocksåarbetsrättsliga frågor, arbetsmiljöfrågor och jämställdhet iarbetslivet. I Maastrichtförhandlingarna enades elvaländer -- alla utom -- om det s.k. socialaprotokollet. Här behandlas mål som att främjasysselsättning, förbättra levnads- och arbetsförhållanden,skapa ett fullgott socialt skydd, främja dialogen mellanarbetsmarknadens parter samt utvecklingen av mänskligaresurser som ett medel att främja hög sysselsättning ochbekämpa utslagning.Svenska målHela målsättningen för unionens ekonomiska politikmåste omarbetas. Kampen mot arbetslösheten och för enrättvis fördelningspolitik måste bli en del av unionensövergripande ekonomisk-politiska mål. Den svenskahållningen måste vara att full sysselsättning, social rättvisaoch ekologisk uthållighet också är ekonomiskt effektiva. Derättigheter löntagarna uppnått i vårt land måste värnas. Densvenska regeringen måste hävda principen att i Sverigegäller svenska löne- och anställningsvillkor från förstaarbetsdagen.Målet att upprätta en gemensam valuta ska skrinläggastill dess fullödiga bevis finns för den gemensamma valutansöverlägsenhet. Den kvarvarande nationella politiskakontrollen av valuta- och penningpolitik ska bibehållas.Förhandlingar bör inledas på global nivå i syfte att förhindravalutaspekulation och skärpa kontrollen övervalutaflödena. Unionen måste inordna sig i en globalekonomisk politik som ger den största ekonomiskatillväxten i de fattigare delarna av världen.TransportpolitikI propositionen talas om en transportpolitik som bidrartill ekonomisk tillväxt som minsta möjliga skadaåsamkas miljön. Övergång till mer miljövänliga transporterska stimuleras genom lämplig utformning av skatter ochavgifter.Detta är en riktig analys, men det rimmar illa med deförslag som finns om fordons mått och vikt och som kommeratt få konsekvenser för , dåkvoterna avskaffas och ''cabotage'' ska kunna utföras heltfritt. Då kan också för fordonskombinationerkomma att införas. Det innebär att man kommer att tillåtaen största vikt på 48--på sex axlar och en totallängdpå 20 meter.Det skulle få enorma ekonomiska och miljömässigakonsekvenser, om vi blir tvungna att korta lastbilarnaslängd från 24 . Det skulle förmodligenkrävas dubbelt så många lastbilar. Koloxidutsläppen skulleöka med /år och kostnaderna med 20 %.Skogsindustrin skulle åsamkas högretransportkostnader och gränsen för lönsam avverkningskulle flyttas närmare industrierna. Särskilt förskogsindustrin är det av utomordentlig vikt att kanbehålla sina mått- och viktregler för inrikes lastbilstrafik.Virkestransporterna kan bara till en ringa del tas över avjärnvägstrafik.Österrike har genom medlemskapsförhandlingarna fåtten uppgörelse som gör det möjligt att behålla det s.k.ekopunktsystemet gentemot de nuvarandemedlemsstaterna. Vid ett medlemskap torde fåanpassa sin trafik genom till detta system. Det börutredas om också kan införa ett ekopunktsystem förden gränsöverskridande lastbilstrafiken.MotorcyklarEU:s typgodkännandedirektiv för motorcyklar kankomma att innebära att man överhuvudtaget inte får ändranågonting på sin motorcykel. Detta skulle t.ex. med storsäkerhet innebära slutet för den chopperkultur somutvecklats i och som varit helt förenlig med svenskfordonskontroll och svenska trafiksäkerhetskrav.Sverige har liberala regler för ombyggande avfordon, utan att det synes ha påverkat trafiksäkerhetennegativt. Svensk trafiksäkerhet är hög med internationellamått mätt.EU:s nuvarande körkortsdirektiv innehåller delar somtalar rakt emot de erfarenheter, som dragits i ochandra nordeuropeiska länder. Direktiven kan uppfattas somdiskriminerande för motorcyklister. Kraven påharmonisering av bestämmelser för motorcyklar börbegränsas till de fall då de är till fördel för miljökrav ochhöjd trafiksäkerhet.Det finns också förslag om effektbegränsning. Det ärhögst oklart om en effektbegränsning är till gagn eller skadaför trafiksäkerheten. Däremot kommer det att blinödvändigt att bygga upp ett kontrollsystem.Hälso- och socialpolitikNarkotikaDet är beklagligt att i förhandlingarna intearbetat för att få behålla nuvarande gränskontroll, framförallt av narkotikapolitiska skäl. Vid ett EU-medlemskap börSverige arbeta för att kunna stoppa narkotikan vid gränsen.Sverige ska vara pådrivande i den diskussion, somförekommer i vissa EU-länder för att få behålla en visskontroll i anslutning till den inre gränsen. Målsättningenmåste för vidkommande vara bibehållengränskontroll.Detta är utomordentligt viktigt av flera skäl, menframför allt därför att de så kallade kompensatoriskaåtgärderna -- t.ex. Europol -- bara är i början av sittuppbyggnadsskede. Det är dessutom oklart, om de kommeratt omfatta alla typer av narkotika, då t.ex. cannabis är fulltlegalt i flera EU-länder. Dessutom riktar sig de''kompensatoriska'' åtgärderna endast mot smuggling avstora mängder, inte mot små och medelstora mängder.Mycket av arbetet kommer att riktas mot de yttregränserna, men av det amfetamin som kommertill tillverkas i -- även större delen avcannabis.AlkoholenAlkoholen är vår tids största sociala och medicinskaproblem. Den insikten delas av det stora flertalet i vårt land.I dag nyttjar över en halv miljon svenskar alkohol i direktskadlig utsträckning. Enligt experterna kommer detta antalatt fördubblas efter ett inträde i EU. Ute i ser detän värre ut än i , och i många länder ökaralkoholproblemen som följd av en hög arbetslöshet.Vänsterpartiet har ställt sig bakomVärldshälsoorganisationens (WHO) Europamål om attfram sänka alkoholkonsumtionen med 25procent. finns inga prognoser som tyder på att vi skullenå målet. De tolv EU-länderna står även bakom detta mål,men åtgärderna för att minska alkoholens skadeverkningarlyser i stort sett med sin frånvaro.Starka kapitalintressen styr i allt större utsträckning vårtdrickande. Det gäller inte bara tillverkning och distributionutan också värderingar och dryckesmönster. Det handlarom en mångmiljardindustri med mycket höga vinster som --trots att den lever på mångas olycka -- har av den brukade arealen i EU-länderna ärvinodlingar. Av ölet tillverkas inom EU, och av spritensvarar unionen för av världsproduktionen. Det är ettvinhav och en ölfors som väntar på att få flöda in i Sverige.Vid en anpassning till de nu av EU-kommissionenföreslagna skattebanden kommer vi att få en avgjortannorlunda prisbild i . Det är högst troligt attalkoholpriserna relativt snabbt kommer att sänkas med entredjedel. En sänkning av priset skulle avsevärt ökatillgängligheten för breda grupper, särskilt ungdomar.Något formellt tvång att sänka alkoholskatter blir detinte genom EU-medlemskapet. Men när gränshandeln blirfri, kommer frågan ändå att väckas, eftersom folk dåkommer att handla sin sprit utomlands.De svenska förhandlarna har på ett lättvindigt sätt såltut tillverknings- och distributionsmonopolet genom enbrevväxling och hoppas sedan på att domstolarna ska varasnälla och låta oss behålla Systembolaget. Några garantierför att så blir fallet finns inte. Många experter och andrabedömare tror inte att eller övriga får någraundantag när det gäller försäljningsmonopolet.Som EU-medlem skall agera kraftfullt för attEU ska få en alkoholpolitik värd namnet. Alkoholfråganska inte behandlas som jordbrukspolitik. måsteverka för att alkoholpolitiken görs till ett instrument för engod folkhälsa. måste få med sig övriga länder i ettsådant långsiktigt arbete. Det kan ta flera generationer attfå gehör för detta i ett alkoholdränkt Europa.Före sommaren avslutade alkoholkommissionen sittarbete med att föreslå åtgärder för en ny svenskalkoholpolitik. anser att dessa förslag kanligga till grund för arbete för att få till stånd enacceptabel EU-politik på detta område.MiljögarantinDet enda konkreta förhandlingsresultatet vad gällermiljön i avtalet är den fyraåriga övergångsperiod för vårasträngare regler för vissa kemikalier. har EUlovat att se över sina regler, som sedan ska gälla i Sverige.Sverige har inte fått några garantier för att översynen skaleda till en skärpning av EU:s bestämmelser.I övrigt handlar avtalet om regler som inte strider motEU:s men i flera fall kan komma att göra det. I några fallinnebär de försämringar. krav på garantier förpermanenta undantag har inte tillgodosetts på någotområde, där det verkligen varit konflikt mellan ochEU:s regler.Förhandlingarna har nästan bara handlat om att Sverigeska slippa försämra sitt miljöskydd. De har inte handlat omrätten för ett land att gå före och skärpa sina miljöreglereller om hur den traditionella ekonomiska tillväxten iEuropa ska kunna omorienteras mot ett ekologiskt hållbartsamhälle.I propositionen hänvisas till den s.k. miljögarantin iartikel 100a.4 som en möjlighet för att också kunna behålla sina strängare regler. I den allmännadebatten hänvisas också till att nu enandra gång godkänt att kan använda miljögarantinför att förbjuda det giftiga ämnet pentaklorfenol (PCP).Godkännandet förtydligar att det är förenat med avsevärdahinder att använda denna miljögaranti. Ett land som villanvända garantin måste anmäla detta till kommissionen,som ska undersöka om sådana åtgärder inte utgörhandelshinder. Dessutom ska kommissionen godkänna attdet är ett rimligt miljökrav. riskerar ändå landet attnågon anmäler den strängare miljöregeln till EG-domstolenoch att denna upphäver regeln. Det är först efterdomstolens godkännande som miljögarantin gäller fullt ut.Sverige måste med kraft verka för att enskilda länder iEU ges större möjligheter att införa strängare miljöregler.KonsumentpolitikSom medlem i EU ska arbeta för attRomfördragets viljeinriktning att uppnå en högkonsumentskyddsnivå också förverkligas. Strävan ska varaatt i överensstämmelse med de mål och prioriteringar, somgäller för den svenska konsumentpolitiken, ta till varakonsumenternas intressen.I juni 1992 antog EG sitt produktsäkerhetsdirektiv,vilket innebär att endast ''säkra'' varor får släppas ut på EU-marknaden. Huvudprincipen är att den som tillhandahållerprodukter (tillverkaren etc.) har ansvaret för att de är säkraoch själv kontrollerar sina produkter. Fristående provnings-och certifieringsorgan behöver bara anlitas om olycksriskenär stor.Vänsterpartiet anser att sådana fristående provnings-och certifieringsorgan ska anlitas om minsta misstanke omolycksrisk föreligger.Nationella produktsäkerhetsregler med strängare kravän de gemensamt fastställda tillåts inte. Två av de viktigasteproduktrelaterade direktiven inom konsumentområdetgäller leksakers säkerhet och personlig skyddsutrustning.Sverige har klagat på att EU:s säkerhetsnivå vad gällerleksaker är för låg. Risker för hörselskador och allergierfinns exempelvis inte med. CE-märket som visar att enprodukt håller EU-standard, kan sättas dit av tillverkarensjälv, om denne anser att varan uppfyller EU:s krav. Denstatliga kontrollen kan sättas in i form av stickprov förstefter att varan nått handeln, då det kan vara för sent.Myndigheten är inte skyldig att ingripa mot en varasom inte uppfyller CE-märkningens krav.LivsmedelEU kräver liksom innehållsdeklaration avlivsmedelsingredienser i fallande skala, dvs. det som finns istörst mängd först. Men när det handlar om sammansattaingredienser, när en vara som korv ingår i ett annatlivsmedel som t.ex. pyttipanna, gäller andra regler. Om desammansatta ingredienserna utgör avvarans totalinnehåll, behöver de inte innehållsdeklareras,bara namnges. Enligt svenska bestämmelser måste maninnehållsdeklarera sammansatta ingredienser om de utgöröver av varans totalinnehåll. Dessutom måsteråvaruingredienser som är kända för att framkalla allergiereller överkänslighetsreaktioner -- t.ex. mjölk, ägg, fisk ochnötter -- alltid deklareras, även om de utgör mindreän . Redan små mängder av nämnda ingredienserkan medföra allvarliga konsekvenser för vissa personer.EU:s regler om förpackningsdag och bakdag innehållerendast krav på märkning med bäst före-dag eller med sistaförbrukningsdag på särskilt ömtåliga varor, som dock inteär definierade. Det blir då svårare för konsumenten attavgöra hur gammal en vara är. Att producenterna slippersätta ut förpacknings- och bakdag kan gynna ökadanvändning av konserveringsmedel.I får baslivsmedel inte färgas. I godis, glass, läskoch desserter vill EU tillåta azofärger, t.ex. tartrazin.Azofärger som är allergiframkallande har varit förbjudna iSverige i åtskilliga år.JordbrukspolitikVid EU-medlemskap går utvecklingen avjordbrukssektorn baklänges. Subventionerna ökar,byråkrati och oöverskådliga regelverk återkommer, ochutvecklingen av ett mer ekologiskt jordbruk försvårasdelvis.Det ekologiska lantbruket -- jordbruk ochträdgårdsnäring -- behandlas ytterst styvmoderligt ipropositionen. Den glädjande utvecklingen av en ekologiskproduktion kommenteras knappt alls. Det avgörandetrendbrottet i konsumenternas intresse för ekologisktodlade produkter, som har resulterat i en brist påsnart sagt alla slag av eko-produkter, kommenteras i enfelstavad mening i slutet av ett stycke.Det ska slås fast att villkoren för ekologiskt lantbruk inteska försämras, utan att nya regler ska gynna det ekologiskajordbrukets expansion.Ekologiska lantbruk har i praktiken redan minskat sinakvoter och uppfyllt villkor kring träda. Av både miljöskäloch ur rättviseaspekter är det därför rimligt att detekologiska jordbruket inte drabbas av de generelltverkande produktionsbegränsningarna. Inte minst urkonsumentsynpunkt är det viktigt att vi inte stör densuccessiva övergången till konsumtion av eko-produkter.Fördelningen av kvoterna inom mjölkproduktionen skagöras på ett sådant sätt att producenter som gått över tilleller är i begrepp att starta ekologisk mjölkproduktion inteska drabbas av inskränkningar av kvoterna.Sedan 1986 får vi i inte blanda antibiotika i foderför att förbättra djurens tillväxt. EU tillåter generelltantibiotikainblandning i foder, alltså även itillväxtbefrämjande syfte. Den ohämmade användningenav antibiotika gör att bakteriestammar lätt utvecklarmotståndskraft.