mot · GH02N284 · 1994-01-25 00:00:00 — behöver nya jobb. Det är en mycket tuffutmaning att nu försöka finna och utnyttja de potentialersom finns för att öka sysselsättningen.Under andra hälften av 1980-talet tillkom 1,5 miljonernya jobb i . Men försvann 1,3 miljoner ochdärför blev nettotillskottet ''bara'' två hundra tusen. Denviktigaste uppgiften under resten av 1990-talet är attåstadkomma villkor som ger fler företag som i sin tur kange ett bättre netto än mellan nya jobb och jobbsom faller bort.Både i den privata och offentliga sektorn hararbetstillfällen försvunnit . Men det ärframför allt i den privata sektorn som de flesta nya jobbenmåste skapas. tillkom sju av tio nyajobb i mindre företag. Det visar hur viktiga de är.Ett utmärkande drag för är att nyetableringarnai tillverkningsindustrin har minskat praktiskt tagetkontinuerligt . är det att göranågot åt detta.Det förutsätter ett positivt företags- och företagarklimat.Regeringen har drivit igenom en radåtgärder för att klimatet, i synnerhet för de mindreföretagen, skall bli bättre. Bland annat har skatter sänkts,skattereglerna förbättrats, arbetsrätten modifierats,försörjningen av riskkapital underlättats, avregleringarskett, och kommer man att föreslå en radförbättringar för innovatörer. Stora satsningar på högreutbildning och forskning har också gjorts. Detta är frågorsom länge kämpat för och aktualiserat bådegenom motioner och på annat sätt.Regeringen har även sett över den nu rådandestrukturen för försörjning av riskvilligt kapital. Deregionala utvecklingsfonderna har omvandlats till bolag ochdärmed fått en mer flexibel och ändamålsenligverksamhetsform. De beslut om återbetalning avstiftelsekapital till statskassan som tidigare fattats harundanröjts. Förutsättningarna för ett aktivare stöd tillnystarter och utveckling av småföretag är mycket goda.Trots att många nya företag i etableringsfasen brottasmed problem, är nyföretagandet oerhört viktigt för att påsikt skapa underlag för tillväxt i näringslivet som helhet.Småföretagandet dominerarSverige har ca 422 000 småföretag (exklusive jord- ochskogsbruken). Nästan alla är småföretag med färre än 200anställda. av de privata företagen ärsmåföretag och det är alltså dessa som dominerar vårtnäringsliv.Småföretagen brukar också delas upp i grupper,nämligen över och under 50 anställda. Samma sak gällerhär -- de minsta företagen med färre än 50 anställda utgörnästan hela gruppen småföretag. Om vi skulle användasamma definition på storföretag som EU, det vill säga dragränsen vid företag med minst 500 anställda, så har Sverigeendast 425 storföretag eller mindre än 0,1 procent.Denna statistiska bakgrund får naturligtvis inte tolkassom en nedvärdering av de svenska storföretagen.Storföretagens volymer och banbrytande arbete påvärldsmarknaden ger gott renommé,exportinkomster och skapar förutsättningar för mångatusentals företag här hemma.Det är dock mindre känt att de små privata företagensysselsätter närmare 1,1 miljoner människor och dominerarinom alla branscher. Denna bakgrund belyser till en delsmåföretagens stora betydelse för svenskt näringsliv.Tilläggas bör att en dynamisk småföretagssektor ärviktig inte bara för sysselsättningen, utan den har också enavgörande betydelse för möjligheterna att breddanäringslivsstrukturen i utsatta regioner. På många mindreorter har småföretagen en livsavgörande betydelse förbygden.MarknadsekonomiFör oss liberaler är marknadsekonomin den självklarabasen i ett välfärdssamhälle. Planhushållningen har på ettpåtagligt sätt visat sin oduglighet i ettflertal länder i t ex . Med endast ett fåtal undantaghar nu alla världens länder insett marknadsekonominsfördelar.Fritt näringsliv och enskilt ägande är ingen garanti fördemokrati. Men i länder där detta förbjuds, där denenskilda medborgaren förhindras att i företagsform skapaoch utveckla egna idéer, saknas en grundförutsättning för endemokratisk samhällsutveckling. Ingenstans i världen harekonomisk planekonomi och centralstyrning kunnatförenas med politisk demokrati.För att marknadsekonomin skall fungera krävslivskraftiga små och medelstora företag. En flora avsmåföretag sprider det ekonomiska inflytandet ochmotverkar kartellbildningar och maktkoncentration.Detta ger konsumenten möjlighet att genom fritt köpvaloch prisjämförelser påverka och styra vad som skallproduceras. Småföretagens närhet till kunderna görmarknadsekonomins signalsystem effektivt. Genomflexibel, snabb och högkvalitativ tillverkning och kortabeslutsvägar kan de snabbt anpassa sig till förändrade krav.Företagande förutsätter företagareNär man talar om ett bra företagsklimat är det viktigt attpoängtera att det inte bara är reformer som skall och kanförbättra för företagen. Lika viktigt är att förändrainställningen till företagandet och företagaren.Socialdemokraterna har haft en njugginställning till företagandet. Man har gynnat storföretagenpå småföretagens bekostnad. Socialdemokraterna verkarha svårt att inse att företagande förutsätter företagare. Omvi skall kunna få en framgångsrik företagsamhet i Sverigemåste vi börja acceptera och uppmuntra framgångsrikaföretagare.Förändringar genom bl a lägre skatter, bättrearbetsrättslagstiftning och en positiv attityd leder till att flervill driva företag. Men det krävs inte bara vilja, man måstevåga också. Våra sociala trygghetssystem är därför också enviktig del i företagarklimatet. Fler vågar välja att startaföretag framför ett vanligt jobb om de vet att man även somföretagare omfattas av den generella välfärden.Näringsfriheten måste skyddasFolkpartiet liberalerna har länge arbetat för den friaetableringsrätten. Vi menar att fri etableringsrätt är ennödvändig förutsättning för marknadsekonomin.Folkpartiet liberalerna har därför krävt att näringsfrihetengrundlagsskyddas. För oss är det därför mycket positivt attregeringen lagt fram ett sådant förslag förriksdagen.För liberalerna är det en viktig princip attföretag inte får diskrimineras på grund av att de ärenmansföretag och/eller saknar kollektivavtal. När enfackförening av det skälet motsätter sig att ett företaganlitas anser vi att det är ett allvarligt ingrepp inäringsfriheten. Då detta är frågor som vi länge kämpat förär det mycket glädjande att vi kunnat vara med och drivaigenom att: den fackliga vetorätten mot entreprenaderslopas, stridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretagförbjuds.Satsa på FoU-intensiv produktionEtt problem för industriutvecklingen i är att vihar halkat efter vad gäller produktion som bygger påforskning och utveckling (FoU). Från mitten av 1970-taletoch minskade andelenindustriproduktion som härrörde från FoU-intensivabranscher från av genomsnittet iindustriländerna till 60 procent.Det är nu angeläget att som ett väl utvecklatindustriland satsar mer på FoU-intensiv industri. ProfessorCharles har framhållit att produktiviteten är högreoch ökar snabbare i sådana företag. Därför är lönerna högredär och efterfrågan på produkterna växer snabbare ochpriskonkurrensen med låglöneländer blir mindre hård. Detinnebär att produktionen blir mindre känslig förkonjunktursvängningar.Kunskapsutbytet mellan universitet och högskolor, å enasidan, och det övriga samhället, å den andra, måste blibättre. Detta gäller särskit utbytet med industrin. Därförsatsar man nu på stöd till forskningsbolag och forskarbyar.Regeringen har fattat beslut om sju teknikbrostiftelser församverkan mellan näringsliv och högskolor. Stiftelsernatillförs sammanlagt och förläggs till ,, , , , ochUppsala.För jobbens och välfärdens skull är det angeläget medökad produktion av FoU-intensiva produkter. För att nå detkrävs en mer aktiv statlig innovationspolitik. Bland annatbehövs ökade resurser för att stödja innovatörer när nyaprodukter skall utvecklas och introduceras på marknaden.Uppfinnare och produktutvecklareSmåföretagen spelar en viktig roll förinnovationsverksamheten i näringslivet. Det gör också detekniker som verkar som enskilda uppfinnare.Många av de svenska industrierna som ärframgångsrika på världsmarknaden är en följd av enskildauppfinnares tankeverksamhet. ''Amatöruppfinnare'' haridag svårt att få del av de samlade resurserna förinnovationsverksamhet. går det inte i alla delaratt med politiska beslut påverka deras förutsättningar --kreativt skapande handlar mycket om inre motivation.Det går inte heller att kommendera fram kreativitet. Omett bättre stöd för uppfinnare åtföljs av krav på snabbaresultat och vinster motverkas syftet. I stället måsteinsatserna gå ut på att skapa allmänna ekonomiskaförutsättningar för uppfinnare att verka.Regeringen för i budgetbilagaen omfattande diskussion om hur innovationsverksamhetkan främjas. Bland annat nämns där inrättandet av ettinnovationscentrum. I debatten förekommer även tankarpå någon form av innovationsstiftelser. En idé som vi finnerväl värd att pröva.I budgeten nämner regeringen även att man avser att geNUTEK i uppdrag att lämna förslag på olika insatser för attstimulera innovationsverksamhet. Vidare poängterar manvikten av rådgivning, utbildning och förmedling avkontakter.De uppfinnare som har idéer som skulle kunnautvecklas till nya företag har stora svårigheter att finnafinansiella möjligheter för att utveckla idén till ett lönsamtföretag. Den fas då en idé skall utvecklas till att blikommersiellt gångbar är kostsam och riskfylld. Regeringenavser återkomma med förslag på hur medel förändamålet skall tillföras. Detta anser vi vara mycket bra ochefterlängtade besked.Regionalpolitisk betydelseSmåföretagens spridning underlättar regional balansgenom att ge service och arbetstillfällen åt bygder somannars skulle ha stora svårigheter eller rent av läggas öde.Det finns ofta en personlig känsla för hembygden ikombination med företagarandan. Småföretagen är meranpassningsbara än stora företag och har en beundransvärdförmåga att ''bita sig fast'' i bygder med små förutsättningar.Det är av stort värde för kommunerna att ha en rik floraav livskraftiga småföretag. För att minska arbetslöshetenoch skapa nya jobb i kommunerna är det viktigt att nyaföretag etableras och de små företagen stimuleras att växa.Kommunerna har en viktig uppgift i att skapa godaförutsättningar för företagen genom att vara öppna för nyalösningar och visa en vilja att lösa eventuella problem.Fri och sund konkurrensVäl fungerande konkurrens är ett viktigt inslag iregeringens politik för välfärd och sysselsättning.En mångfald av företag, som bjuder ut sina varor ochtjänster i konkurrens med varandra är också viktigt avandra skäl. Bl.a. ökar konsumenternas urval liksom derasmöjlighet att genom sitt köpval bestämma produktionen.Effektiv konkurrens förutsätter att inte politikereller myndigheter ingriper med åtgärder som riskerar attsnedvrida konkurrensen, t.ex. skatter som slår orättvistmellan olika företagsformer, etableringshinder ellersubventioner. I det här avseendet, de grundläggandeförutsättningarna, måste olika företag och ägarformer gesliknande villkor.Vidare är det i konkurrens på en fri marknad somnyskapandet stimuleras bäst. Kräsna och välinformeradekonsumenter är en grundförutsättning för att företag ochenskilda skall känna press att utveckla nya produkter. Dethandlar om samspelet mellan de många konsumenterna ochföretagen, men också mellan det offentliga och näringslivet.Stat och kommun måste också av detta skäl fortsätta attutveckla sin upphandlingskompetens. Målet skall vara attinte bara handla bäst och billigast, utan att medverka till attdriva fram produktförnyelse. Det gäller sedvanligaprodukter men också produktion av sociala tjänster. skall fortsätta att ligga långt fram när detgäller nytänkande måste en av deras viktigaste kunder iSverige -- den offentliga sektorn -- vara medveten ochkrävande i motsvarande grad.Den nya konkurrenslagen som trädde i kraft den 1 juli1993 innebar en angelägen skärpning. Bl.a. när det gällertillämpningen på jordbruksområdet föregicks lagstiftningenemellertid av omfattande diskussioner. Främst från LRFoch de kooperativa företagen krävdes att federativtsamarbete skulle helt undantas från konkurrenslagen elleråtminstone ges omfattande undantag. Kraven avvisades,enligt vår uppfattning på mycket goda grunder, ochdiskussionen har fortsatt. Det är viktigt att understryka attlagens syfte aldrig har varit att förbjuda visst samarbetemellan enskilda jordbrukare inom de s.k.primärföreningarna. För att förtydliga detta förordarKonkurrensverket nu en särlagstiftning, och en sådanaviseras i budgetpropositionen. Det pågåendeutredningsarbetet inför en sådan ny lag sägs omfatta sådansamverkan inom jordbruket, trädgårdsnäringen ochskogsbruket.Vi vill för vår del poängtera att en eventuellsärlagstiftning enbart bör omfatta samarbetet inomprimärföreningarna och att föreningarnas agerande påmarknaden således även i fortsättningen ska omfattas avkonkurrenslagen. Däremot är vi tveksamma till attsärlagstiftningen också skulle omfatta samverkan inomprimärföreningarna på skogsområdet. Vi anser, i likhet medKonkurrensverket, att sådan samverkan bör kunnahanteras inom ramen för konkurrenslagen. Vi återkommertill denna fråga i samband med att förslag föreläggsriksdagen. Också i dagligvaruhandeln är det några fåstarka samarbetsblock som dominerar marknaden och detförekommer olika former av kopplingar mellan grossist-och detaljistleden. Även om den nyakonkurrenslagstiftningen skärper kraven också på det härområdet är det befogat med fortsatt uppmärksamhet frånKonkurrensverkets sida.Minska antalet ''bekvämlighetskonkurser''Det är alltid förbundet med en viss risk att driva företag.Avgörande för ett företags möjlighet att överleva är oftadess förmåga att hantera olika risker.För att marknadsekonomin skall fungera är detnödvändigt att det finns klara och tydliga regler för huraffärsverksamhet som av olika skäl inte ärkonkurrenskraftig kan avvecklas. Det är även viktigt attaktörerna på marknaden uppfattar regelsystemet somrättvist.Det finns problem med s k''bekvämlighetskonkurser''. Detta innebär att förre ägarenfortsätter att bedriva samma rörelse även efter en konkurs.Han har då själv köpt tillbaka hela eller de viktigastedelarna av det i konkurs försatta bolagets rörelse.Konkursen kan sägas vara ''planerad'' i så motto att dendåvarande ägarens ekonomiska intressen och avsikt attefter konkursen kunna driva rörelsen vidare är satta iförgrunden. Det kan då ske med i huvudsak sammaomfattning, men med en väsentligt minskadskuldsättningsgrad.Ett led i en nödvändig förbättring av dagens situationkan vara att utforma en regeländring, som innebär attkonkursförvaltaren endast skall få överlåta egendom till enföre detta ägare eller någon denne närstående person viaoffentlig auktion, eller efter anbudsförfarande.Satsa på kompetensutvecklingFör att skapa den utveckling bland småföretagen somkrävs för att klara jobben är det viktigt att satsa påkompetensutveckling. Kompetensutveckling är nyckeln tillframtidsjobben.I framtiden kommer det att ställas allt högre krav påanställd personal att vidareutbilda sig för att kunna varamed och hävda sig i konkurrensen om jobben. Företagenmåste ha incitament att utveckla kompetensen hos sinpersonal. Vi har därför avvisat en kraftig urholkning avanställningsskyddet som skulle minska intresset för det ochlocka företagen att lösa personalproblem genompersonalomsättning i stället för personalutveckling.Idag ligger utbildningsnivån i undergenomsnittet för industriländerna. Också andelenhögutbildade i företagen är, internationellt sett, låg. Sverigemåste överbrygga detta gap. Både gymnasieskolan ochhögskolan byggs nu därför ut. En fortsatt kraftfullutbyggnad av högskolan är nödvändig. Vi anser även attytterligare ansträngningar för att bygga ut lärlingssystemetmåste göras. Det är viktigt att kvalitetsaspekterna beaktasi samband med en utbyggnad av utbildningssystemet.Ett fördjupat samarbete mellan det lokala näringslivetoch högskolan skapar ökade möjligheter och intresse hosföretagarna att satsa på sin egen och personalenskompetensutveckling. Detta har man på många högskolortagit fasta på.Inom gymnasieskolan finns det s k industriprogrammet.Den utbildning som här ges skall ge företagen möjlighet attrekrytera ungdomar med god utbildning.Industriprogrammet har emellertid haft storarekryteringsproblem och även problem med avhopp. Dettaär ytterst allvarligt för industrin. Om inga drastiskaförändringar sker kommer det att få svåra återverkningarnär det gäller företagens kompetens och konkurrenskraft iframtiden. Då tecken tyder på att någon ökning av intressettill detta program inte är inom synhåll anser vi att det voreav väsentlig betydelse att man lät göra en översyn avhela programmet. Detta anser vi att bör geregeringen till känna.En bättre koppling mellan teori och praktik kan vara ettannat sätt att minska avhoppen. Intressanta exempel påskolor som i genomfört en målmedveten integrationav teori och praktik är ABB i som inrättat enföretagsskola, SKF har en i och en iSkövde. Genom att öka företagens engagemang kan manlättare t ex få fram meningsfull praktik för eleverna.När konjunkturen vänder är det viktigt för industrin attdet finns arbetskraft med god utbildning. Därför är detviktigt att även företagen själva och de fackligaorganisationerna ökar sitt engagemang för att säkerställarekryteringen till gymnasieskolans industriprogram.Släpp loss den kvinnliga entreprenörsandanDet finns en tradition av företagsamhet blandföretagare. Kvinnligt företagande minskade avsevärt understrukturförändringarna , men dethar därefter återigen expanderat. Det finns ett stort intressebland kvinnor för att bli egna företagare -- ett företagandesom är till stort gagn för det svenska näringslivet.Den statistik som finns är bara delvis uppdelad påkön och ger alltså inte någon bra uppfattning om hur mångakvinnliga företagare det finns. av de enskildafirmorna ägdes 1993 av kvinnor. Av alla som startadeföretag var kvinnor och de finns framför alltinom tjänstenäringarna. Uppskattningsvis drevs 15 procentav landets företag av kvinnor 1991.I och med förändringar inom den offentliga sektorn harkvinnors intresse och möjligheter att bilda egna företagökat. Bland annat är nu avskaffad. Privataalternativ inom barnomsorgen kan få statsbidrag på sammavillkor som de kommunala daghemmen. På samma sätt ges,, den som vill starta friskolor likvärdigaekonomiska möjligheter som de offentliga skolorna, genomatt statsbidrag beviljas. Även vissa etableringshinder inomvården har avskaffats, t ex avseende vissa läkare,tandläkare och sjukgymnaster.Hela samhället har intresse av att kvinnors kreativitet tastillvara. Inte minst därför skall enskilda alternativ inomvård och omsorg, där många kvinnor arbetar, uppmuntras.Exempel på områden där man borde gå vidare är t ex attöka möjligheten för barnmorskor att bedriva sinverksamhet som egenföretagare, genom förändringar iregelverket så att de kan anslutas till försäkringskassan.Det riskvilliga kapital som finns på marknaden, blandannat efter beslut i om riskkapitalbolag, anser vii större utsträckning bör inriktas på företagande inomtjänstesektorn, där många kvinnor är verksamma. Inteminst med hänsyn till de förändringar som sker inom denoffentliga sektorn.Riksdagen har tidigare fattat beslut om att ökaNUTEK:s anslag med för att underlättaoch stimulera kvinnors företagande. Regeringen beslutadedessutom att ge tillsammans medutvecklingsfonder, länsstyrelser och andra offentliga organi uppdrag att genomföra ytterligare åtgärder för att främjakvinnors företagande. Däribland ingår insatser förrådgivning för kvinnor inom offentlig sektor vilka vill startaföretag. För projektet har anvisats förbudgetåret 93/94. Vår uppfattning är att dessa projekt är välvärda att satsa på och att det är viktigt att man fåren långsiktig struktur på hur man kan stödja kvinnligtföretagande.EU och småföretagenFrihandel är en viktig beståndsdel i en fungerandemarknadsekonomi. ekonomiska utveckling haruppnåtts tack vare en omfattande internationell handel.Värdet av den export som mindre och medelstora företagstod för uppgick till 42 miljarder kronor.För att det enskilt ägda näringslivet i skall kunnaväxa är det viktigt att politiken tar hänsyn till företagensökade benägenhet att snabbt flytta produktion, FoU- samtfinansavdelningar mellan länder.För att säkerställa att svenska företag väljer attexpandera och investera i samt att utländska företagskall välja att lokalisera sin verksamhet hit, krävs att devillkor som ges i är likvärdiga med andra aktuellaländer.Med som medlem i EU blir det mer attraktivt försvenska företag att stanna kvar i och för utländskaföretag att lokalisera sig här. Detta är ett av de många skälsom gör att vi anser att bör bli medlem i EU.KonsekvensanalysDet är viktigt att vi kan rädda vår välfärd. För attklara det måste det till nya jobb, i nya och växande företag.Därför måste vi satsa på våra småföretag. För att undvikaatt politiska beslut hämmar företagandet på ett gentemotandra oproportionerligt sätt anser vi att man bör införa enobligatorisk, ekonomisk konsekvensanalys som analyserarde beslut som berör företagandet eller på något annat sättväsentligen inverkar på förutsättningarna för att bedrivaekonomisk verksamhet. Detta bör ge regeringentillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrenslagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurser,13. att hos regeringen begär en utredning meduppgift att göra en översyn av industriprogrammet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors småföretagande,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen avriskkapitalbolagens utlåning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man bör införa enobligatorisk, ekonomisk konsekvensanalys som analyserarde beslut som berör företagandet eller på något annat sättväsentligen inverkar på förutsättningarna för att bedrivaekonomisk verksamhet.