mot · GH02U637 · 1994-01-25 00:00:00 — Kurderna tillhör de äldsta folken i Mellersta Östern.Sedan flera tusen år har de levt i ett geografisktsammanhängande område, som sträcker sig över fleraländer nämligen sydöstra , norra , norra ,nordvästra samt enklaver i ochAzerbajdzjan.Det är svårt att ange hur många kurder som bor i självaKurdistan. En vanlig uppskattning är 20 miljoner varavcirka hälften i . I finns också andra etniskagrupper och minoriteter, som t.ex. assyrier, kaldéer,syrianer, armenier, turkmener och araber.Kurderna har eget språk, ursprung, historiskaerfarenheter, kultur och i viss utsträckning ett gemensamtöde och gemensamma strävanden.Genom tillkomsten av de nya staterna , Turkietoch efter splittrades Kurdistan.Kurdernas kamp för oberoende kunde inte längresamordnas utan tog sig olika uttryck i dessa länder.Dessutom varierade förtrycket mot kurderna från ett landtill ett annat.Kurderna i TurkietSedan 30-talet har de turkiska kurderna utsatts för enmassiv turkifieringskampanj i form av stora deportationer,bosättningar av turkar i , assimilering av kurdiskabarn genom att sätta dem i turkiska internatskolor, hårtförtryck och till och med massakrer.Deras språk och existens har förnekats. Bergsturkar blevden officiella beteckningen. Den kurdiska kulturenintegrerades i den turkiska. Den turkiska staten dömdeområdet till avsiktlig underutveckling för att legitimera sinnationalistiska ideologi av överhöghet.Våldet har trappats upp . Det pågårrena inbördeskriget mellan PKK, militär, paramilitär ochHizbolla. Byar bränns ned och människor tvingas på flykt.Många journalister har mördats och parlamentariker frånområdet är hotade till livet. Amnesty Internationalrapporterar ständigt om brott mot mänskliga rättigheter.Dessa övergrepp måste tas upp i olika internationella organsom FN, den europeiska säkerhetskonferensen (ESK) ochEuroparådet. En särskild övervakningsgrupp bör sändas tillområdet.Det svenska biståndet till centra för tortyrskadade måstefortsätta. Asylsökande kurder från sydöstra sominte kan skickas tillbaka till sin hembygd bör inte hellerskickas tillbaka till den västra delen. bör inte bidratill den tvångsförflyttning av kurder som pågår.Kurder i IrakIrakiska regeringar har ömsom försökt krossa denkurdiska motståndsrörelsen, ömsom förhandlat medkurderna.I mitten på 70-talet inledde en omfattandedeportationsvåg från gränsområdena i irakiska Kurdistanparad med förstörelse av kurdiska byar och mindre städer.En yta lika stor som tömdes helt på sin kurdiskabefolkning, speciellt längs gränserna mot , ochSyrien.1985 inleddes en ny grym förföljelse av kurder. 4 000byar och 20 medelstora städer förstördes. Mellan april 1987och användes vid 60 olika tillfällen kemiskavapen mot kurderna. Den mest kända och omfattande vargasbombningen av Halabja 16 mars 1988.Efter gjorde kurderna uppror mot regimen iBagdad och många tvingades på flykt. Genom FN:singripande har dock kurderna kunnat återvända ochetablera ett självständigt område med eget parlament.Befolkningen i irakiska är föremål för såvälblockaden av FN mot hela som blockaden från irakiskaregimen. Det innebär stora brister vad gäller nödvändigalivsmedel och energi. Dessutom har stängt avelektriciteten för cirka en halv miljon människor i Duhok-området.Det är ytterst angeläget att blockaden i det kurdisktkontrollerade området hävs så att de kan importera ochexportera produkter och få igång ekonomin.Till dess måste bistånd ges för återuppbyggnad avförstörda byar och infrastruktur.Det är också viktigt att FN inte lämnar den kurdiskasäkerhetszonen förrän det finns garantier för att regimrespekterar kurdernas självbestämmande.Kurderna i IranKurderna i har förföljts bortsettfrån korta perioder med självbestämmande. 1989 verkadeden iranska regimen villig att förhandla med det ledandekurdiska partiet (KDPI) om kravet på självstyre. Men detvisade sig vara en fälla för att mörda partietsgeneralsekreterare.När det gäller respekten för mänskliga rättigheter i Iranså är den mycket bristfällig vad avser hela befolkningen.Kurderna som för en väpnad kamp för självständighet ärspeciellt utsatta.Kurderna i SyrienUnder tilläts inofficielltkurdisk kulturell och politisk verksamhet. På 60-taletinleddes en omfattande arabisering av kurdiska områdengenom att tömma gränsområdet mot och påkurdiska byar och flytta in araber i deras ställe. Samtidigtberövades ca 100 000 kurder sitt syriska medborgarskap. Istället fick de flyktingstatus och förnekades allamedborgerliga rättigheter.På senare tid har kurdernas situation förbättrats. Deraspolitiska och kulturella rättigheter är visserligen inteformellt erkända men viss kurdisk verksamhet tolererasändå. Arabiseringspolitiken har stoppats, kurdiska ledarehar släppts ur fängelset och en del kurder har återfått sittmedborgarskap.Men vissa kurder har fortfarande inget medborgarskap,vilket leder till att även deras barn blir statslösa. Det måstebli en internationell press på att ge dessa människorsin självklara rätt till medborgarskap.Fred i Mellersta ÖsternGenom fokuserades mer än tidigare världensuppmärksamhet på behovet av en global lösning på allakonflikter i . mellanIsrael och de arabiska staterna inklusive palestinierna harlett till en principöverenskommelse mellan israeler ochpalestinier. Många hoppas att detta är en början till fred iMellersta Östern.Men så länge den kurdiska frågan inte kommer upp pådagordningen och får en fredlig lösning så kommer regionenatt förbli konfliktfylld.Det internationella samhället måste arbeta för attkurdernas mänskliga rättigheter respekteras. Det gällerframför allt deras rätt till självbestämmande. börvara pådrivande i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brott mot kurdernas mänskligarättigheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kurderna i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om blockaden i irakiska ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om syriska kurders rätt tillmedborgarskap,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kurdiska frågans roll ifredsprocessen i .