ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sf228 · 1994-01-25 00:00:00 — I reglerna i Lag om Allmän Försäkring AFL Kap 16 § 4ges regler bl.a. om hur pension skall utbetalas tillpensionsberättigade som inte är bosatta i riket. Bl.a.föranstaltas om, att om årspensionsbeloppet är lägre än tolvkronor, bortfaller pensionen för den månad somberäkningen avser. Dessa regler har inte ändrats sedan1979.Erfarenheter från socialförsäkringsnämnder somhanterar utlandsärenden tyder på att rörbelopp som ligger från och i månaden.Hanteringskostnaderna för dessa småärenden är givetvisicke obetydliga. Utländska banker måste anlitas vilketmedför avgifter för överföringar och andra tjänster. Tilldetta kommer de hanteringskostnader somförsäkringskassan själv åsamkas.Det finns goda skäl att se över reglerna så attutbetalningar av pensioner till personer bosatta utomlandsej sker om inte beloppet uppgår till exempelvis /måneller genom en konstruktion innebärande att ett lägstabelopp knyts till basbeloppet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna i lagenom allmän försäkring.
mot · GH02Sf229 · 1994-01-25 00:00:00 — Ideella uppdrag m.m. vid förtidspension Är det inte tillåtet att som förtidspensionär utföra ideelltarbete eller inneha politiska uppdrag?Inom många organisationer har personer somförtidspensionerats funnit en meningsfull uppgift genom attaktivt delta i verksamheten. Politiska uppdrag har ocksåinnehafts av personer som varit helt förtidspensionerade.Om man kan förvärvsarbeta kan möjligheten tillideellt arbete vara en viktig del i individens vardag.Enligt de gamla reglerna beviljades hel förtidspensionnär arbetsförmågan var nedsatt till minst fem sjättedelar avhela arbetsförmågan. Alltså hade pensionären möjlighet attutföra ett uppdrag som gav viss ersättning. Något förbudmot att utföra ideellt arbete fanns inte.Från kan förtidspension beviljas enligtfyra olika grader, hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedelspension. Vid hel pension begränsas inkomst av arbete tillhögst . skall ävenkunna begränsa rätten till hel pension om någon utföroavlönat arbete i större utsträckning.Att en förtidspensionär (heltid) inte skall kunna utföraideellt arbete efter förmåga eller kunna inneha politiskauppdrag i rimlig omfattning kan inte vara rätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om rätt för förtidspensionärer attdelta i ideellt arbete och inneha politiska uppdrag utan attpensionen minskar.
mot · GH02Sf23 · 1994-01-25 00:00:00 — med anledning av skriv. 1993/94:127 Invandrar- och flyktingpolitiken Genom ratificering av konventionen ombarnets rättigheter har vi bestämt oss för att göradess riktlinjer för barnets bästa till våra. Det gäller varjeenskilt barn.Det är naturligt att flyktingbarn ska ha rätt till skydd ochstöd, men det kan ifrågasättas om de får det när familjenutvisas. Föräldrarna har inte alltid bedömt sin situation påsamma sätt som den utvisande myndigheten. Mångaasylsökande känner på olika grunder att de är hotade tilllivet i sina hemländer. Barnen lever mitt i föräldrarnasrädsla och ångest och känner sig i sin samhörighet medföräldrarna också hotade. De är särskilt sårbara därför attde är under utveckling, och beroende av de vuxnas skyddoch omsorg.I den inledande texten i konventionen om barnetsrättigheter framhålls att samhället ska bistå familjen så attden kan ta sitt ansvar för barnet. Det bärande elementet ikonventionen är emellertid att samhället ska säkerställa attbarnet skyddas mot alla former av diskriminering ellerbestraffning på grund av föräldrars, vårdnadshavares ellerfamiljemedlemmarnas ställning, verksamhet, uttrycktaåsikter eller tro.Det är viktigt att lyfta fram frågorna kring barnensskydd, öka kunskapen och förändra attityderna till hur ettflyktingbarn ska mötas i vårt land utan att få ytterligarepsykiska skador genom det sätt vi tar hand om dem.När regeringen nu redovisar invandrarpolitikensintegrationsfrågor vad gäller barn och ungdomar uppräknasflera exempel av pågående granskningar/utredningarrespektive uppdrag. Vi saknar dock en belysning avflyktingbarnens utsatta situation i samband med ankomsteller avvisning. Det är då utsattheten i att vara en litenmänniska som är beroende av den vuxna omgivningen blirsom allra mest tydlig.Dessutom anser vi att regeringen bör ta fram ett samlatprogram för att förbättra den utsatta situationen förinvandrar- och flyktingbarn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en belysning av flyktingbarnensutsatta situation i samband med ankomst eller avvisning,2. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av ett samlat program för att förbättra den utsattasituationen för invandrar- och flyktingbarn.
mot · GH02Sf230 · 1994-01-25 00:00:00 — Ideellt arbete för förtidspensionärer trädde en ny lag om allmän försäkringi kraft. Lagen anger bl a att full förtidspension respektivesjukbidrag skall reduceras om inkomst uppbärs till en vissnivå. Enligt () innebär detta:''Kassan bör dock beakta om den försäkrade utan ersättningregelbundet utför arbete av sådan omfattning och värde förarbetsgivaren/uppdragsgivaren att lön motsvarande skulle ha betalats ut. ''Flera försäkringskassor har tolkat detta som att uppdragi en ideell förening skall räknas som sådant arbete. Om t exen handikappad person är sekreterare eller kassör i enhandikappförening riskerar han eller hon att pensionenminskas . Detta är enligt vår mening inte rimligtoch vi utgår från att det inte har varit vare sig regeringenseller avsikt att den nya lagen skall tolkas påsådant sätt.Små ideella föreningar har mycket sällan ekonomiskaförutsättningar för att arvodera styrelseuppdragen. Dettorde därför snarare vara regel än undantag att uppdragenutförs gratis.Vi anser vidare att det knappast kan höra till ettmyndighetsorgans rättigheter att förhöra enskilda om derasföreningsengagemang. Vi vill betona att det inte är uppdragsom liknar ett anställningsförhållande vi avser.Den ärendehantering som enligt många uppgiftertydligen förekommer är synnerligen olycklig också ur socialsynpunkt. För många handikappade eller långtidssjuka kandeltagandet i en förenings arbete vara den enda utåtriktadeaktivitet som de orkar med. En regel som tvingar människoratt för sin försörjnings skull välja ett onödigt passivt liv börsnarast ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan lagändring att det klartframgår att ideellt arbete i förening, som inte ersätter ettavlönat arbete, skall vara undantaget vad gäller reduceringav utgående förtidspension eller sjukbidrag.
mot · GH02Sf232 · 1994-01-25 00:00:00 — ändrades reglerna i lagen om allmänförsäkring och en karensdag infördes i sjukförsäkringen.Enligt förarbetena till den nya lagstiftningen är rätten tillsjuklön från arbetsgivaren inte förenad med något krav påatt sjukfrånvaron skall ha varat viss minsta tid under en dag.En arbetstagare som insjuknar fårdärför räkna denna dag som första dag i sjukperioden --d.v.s. karensdagen.Arbetstagaren kan, för att undvika det inkomstbortfallsom karensdagen innebär, välja att sjukanmäla sig påeftermiddagen vid misstanke att han eller hon kommer attinsjukna dagen därpå. Detta kan i förlängningen innebäraen ökad korttidsfrånvaro då arbetstagaren hellre går hem änlöper risken att påföras en hel karensdag.Regeringen bör pröva möjligheten att införa enlagändring som innebär att inkomstbortfallet på grund avsjukdom inte är avhängigt av när insjuknandetsker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inkomstbortfall vid beräkningenav sjuklön.
mot · GH02Sf233 · 1994-01-25 00:00:00 — Förmånsregler för kroniskt sjuka Förmånsreglerna vad gäller fria läkemedel präglas avstora orättvisor. Medan t.ex. diabetiker erhåller frialäkemedel saknar reumatiker helt denna förmån. Enutredning har lagt fram förslag till nya förmånsregler förkroniskt sjuka. Förslaget avvisades dock av riksdagen.Socialförsäkringsutskottet avgav i sammanhanget bl.a.följande uttalande i frågan: ''... att de vedertagnaförmånerna om kostnadsfria läkemedel skullebibehållas...'' tillsattes en ny utredningmed uppgift att se över det samlade förmånssystemet förförsäkrade med betydande kostnader för sjukdom ochhandikapp.Utredningen skall analysera effekterna för deenskilda av de slopade möjligheterna till avdrag försjukdomskostnader.Det framstår som mycket orimligt att vissa grupper avkroniskt sjuka står helt utan möjligheter till ekonomisktstöd för de ofta betydande kostnader man åsamkas på grundav sin sjukdom. En sådan mycket utsatt grupp ärreumatiker som ofta har stora utlägg för såvälbehandlingskostnader som dyra mediciner.Socialförsäkringsutskottet hänvisade vid tidigarebehandling av motioner om rättvisa förmånsregler förkroniskt sjuka till (S1990:4)arbete. I betänkande 1993/94:SfU4 gör utskottet enhänvisning till kommitténs betänkande SOU 1992:129 ochpågående beredningsarbete kring detta betänkande.Samtidigt hänvisas till utredningen om hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation, HSU 2000. Dethar nu gått den första utredningentillsattes med uppgift att se över det samladeförmånssystemet för försäkrade med betydande kostnaderför sjukdom och handikapp. Det är inte rimligt att storagrupper av kroniskt sjuka skall behöva vänta på enlösning av en fundamental rättvisefråga.Mot denna bakgrund och med beaktande av attriksdagen nu förfogar över ett tillräckligt omfattandebeslutsunderlag är det hög tid att göra ett klart uttalande ombehovet av rättvisa förmånsregler för olika grupper avkroniskt sjuka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa förmånsregler för olikagrupper av kroniskt sjuka.
mot · GH02Sf234 · 1994-01-25 00:00:00 — I proposition 1992/93:31 begränsas möjligheten attarbeta när man fått förtidspension. har person medhel förtidspension kunnat tjäna upp till en sjättedel avtidigare inkomst utan att pensionen minskat. ärbegränsningen /år. Inte nog med detta, enligtRiksförsäkringsverkets anvisningar till försäkringskassorna(Rf:s allmänna råd 93:5), omfattas även oavlönat arbete avbegränsningen. De skriver: ''Kassan bör dock beakta omden försäkrade utan ersättning regelbundet utför arbete avsådan omfattning och värde förarbetsgivaren/uppdragstagaren att lön motsvarande minstlägsta SGI skulle betalas ut.'' Arbetsinsatsenskall alltså beaktas oavsett om lön utgår eller inte.Enligt information från ochförsäkringskassorna innebär detta att personer som ideelltär engagerade i handikapprörelsen riskerar att få sinpension minskad. Detta gäller även för förtidspensionärersom har barn då man gör arbetsinsats när man tar hand omsina barn.Dessa regler och tolkningar får konsekvenser som blirmycket stora. Den enskilde pensionären ställs införultimatum att sluta arbeta ideellt; annars minskarpensionen. För handikapprörelsen innebär det att denriskerar att bli sönderslagen. Dessa organisationer ärnämligen till största delen uppbyggda på attförtidspensionerade handikappade ägnar sig åtföreningsarbete och social verksamhet bland sinamedlemmar.Handikappet i sig självt är en tillräckligt stor börda. Vimåste därför se till att livsglädjen och den sociala kontaktenpå bästa sätt kan uppmuntras.Jag vill därför föreslå att tillämpningen och reglerna förförtidspensionen ses över, så att handikappade även ifortsättningen efter egen förmåga kan engagera sig i sinaorganisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna förförtidspension och deras tillämpning.
mot · GH02Sf235 · 1994-01-25 00:00:00 — får den som blir sjuk ingenersättning första sjukdagen. För de flesta löntagare betyderdetta att man går miste om en daglön drabbas vissa grupper ännu hårdare. Det ärgrupper som har koncentrerad deltid och nätteroch de som har dygntjänstgöring.För dessa grupper innebär karensdagen ofta löneavdragmotsvarande 10--av månadsinkomsten.Frånvaro av ett arbetspass på grund av sjukdom betyder 1000--eller mer i minskad inkomst.Resultatet av detta har blivit att många inte har råd attstanna hemma när de är sjuka. Man går till sitt arbete ochutför det så bra man kan. Detta innebär hälsorisker för denenskilde i form av en ökad risk för följdsjukdomar medlängre sjukdomsperioder som följd.Avsikten var säkert inte att skapa ett system som fårdessa konsekvenser. Det är därför angeläget att så snart sommöjligt ändra bestämmelserna så att de orättvisor somkarensdagen på det ovan beskrivna sättet får elimineras.En större rättvisa kan uppnås om man i lagstiftningeninför regler om beräkningsgrunder som beaktarutläggningen av arbetstiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i lagstiftningen omkarensdag vid sjukdom.
mot · GH02Sf238 · 1994-01-25 00:00:00 — ställs krav på att rehabilitering ska vara direktarbetslivsinriktad med en ettårsgräns för insatsen. Dettakrav begränsar möjligheterna för människor medfunktionshinder att få del av rehabilitering i former somstämmer med deras behov. Många med funktionshinderkan behöva lång (kanske flerårig) socialt och psykologisktinriktad träning, som ett mellanled, innan den egentligaarbetslivsinriktade rehabiliteringen kan påbörjas. Sådanträning kan med fördel ges vid folkhögskola. Mångafolkhögskolor har byggt upp en kunskap om hur man kanforma verksamhet så att den stämmer med dessa deltagaresbehov. Vid några folkhögskolor har särskildarehabiliterings- och habiliteringsresurser byggts upp.Med arbetslivsinriktad rehabilitering menas åtgärdersom behövs för att någon ska få eller erhålla ett arbete, t exarbetsprövning, arbetsträning och utbildning. Den som fårarbetslivsinriktad rehabilitering har rätt tillrehabiliteringsersättning. För att fårehabiliteringsersättning måste man göra en ansökan hosförsäkringskassan. Rehabiliteringsåtgärden måste ingå i enplan som upprättas av . (Rehabiliteringsersättningen består av två delar. 1.Rehabiliteringspenning som ska täcka den inkomstförlustsom uppstår när en person deltar i rehabilitering och 2.särskilt bidrag som ska täcka en del av vissa kostnader somuppstår i samband med rehabilitering. )Den ettårsgräns som satts för rehabiliteringsinsatsenriskerar att slå ut t ex dem som har hjärnskador. För democh många andra med stora funktionshinder tar den socialarehabiliteringen extra -- men den kan ge mycketgoda resultat. Flera kan klara att gå tillbaka till eller ut iarbetslivet. De människor det gäller är inte många.Möjligheten till rehabilitering med sociala inslag vidfolkhögskola kan ha avgörande betydelse för deras fortsattaliv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjlighet ges att inom ramenför rehabilitering vid behov inrymma avsocial rehabilitering vid folkhögskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ettårsgränsen förrehabiliteringsinsatsen slopas för hjärnskadade och andramed svåra funktionshinder.
mot · GH02Sf24 · 1994-01-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1993/94:93 Förändrat ersättningssystem för vuxentandvård Propositionen föreslår att patienter som behöverextraordinära tandvårdsinsatser som ett led i ensjukdomsbehandling skall omfattasav de regler som gäller för den öppna hälso- och sjukvården.Därefter följer en uppräkning av de sjukdomstillstånd somomfattas av detta. En punkt rör dem som på grund avavvikande reaktion mot dentala material måste byta dessamaterial mot andra. Detta rör sig om en mycket liten grupp.Något längre ner i texten kan man läsa följande: ''Somett led i en medicinsk rehabilitering av en patient kaneventuellt ingå ett utbyte av amalgamfyllningar även om ettsäkerställt samband mellan sjukdomsyttringar ochfyllningarna inte kan fastställas. Detta beslut skall fattas avmedicinsk personal med erforderlig kompetens. ''Det är i högsta grad ett steg i rätt riktning som tas.Sjukdomar ska givetvis behandlas som sådana även om dehärrör från tänderna. Däremot finns det all anledning attframföra kritik mot den defensiva skrivningen om utbyte avamalgamfyllningar på grund av förgiftningssymtom.Redan 1990/riksdag uttalade att det är rimligt attden som på grund av sjukdomsbesvär vill byta ut sinaamalgamfyllningar ska kunna göra det på ett enkelt sätt ochtill en rimlig kostnad. slutsats blev då att depatienter som inte får byta ut sina amalgamfyllningarkostnadsfritt istället ska betala den vanliga patientavgiften.Patienterna skulle alltså få hjälp av tandvårdsförsäkringenoch inte tvingas betala hela kostnaden själva. Detta besluthar inte genomförts av utantandläkare tvingas till ett omfattande och obetaltpappersarbete som tar i anspråk med en utdragensjukskrivningsperiod för patienten som följd. De flestapatienter får ändå på egen hand bekosta något som i självaverket är en sjukvårdande behandling.Mot bakgrund av den erfarenheten av hur riksdagsbeslutförändras och urholkas i tillämpningen är det angeläget attgöra mycket klart att även utbyte av amalgamfyllningar pågrund av förgiftningssymtom skall ingå i depatientgrupper som får tandvårdsbehandling av medicinskaskäl och därmed följande lägre kostnader. Självklart ska ennoggrann diagnos ställas av medicinskt kompetentpersonal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att patienter medförgiftningssymtom av amalgam skall ingå i de grupper somkan få tandvårdsbehandling enligt reglerna i den öppnahälso- och sjukvården.
mot · GH02Sf240 · 1994-01-25 00:00:00 — SammanfattningMotionen föreslår en reglerad föräldraförsäkring därföräldrarna ses som individer med likställt ansvar för sittbarn. Vardera föräldern måste ta ut minst en månad för atthela föräldraförsäkringen skall kunna utnyttjas.BakgrundI den--än --vanliga familjen mamma, pappa och barn delas rollernasnart upp i att mamman tar ansvaret för barnet och pappanför försörjningen. Hon stannar hemma minst tolv månadermed barnet och skapar sig på det sättet en god kontakt medbarnet och får en naturlig roll gentemot barnet som dessprimära kontakt. Pappan fortsätter i stället att arbeta,utanför hemmet, och är den som drar in pengar till familjen.Barnet och pappan har inte samma möjligheter att skapaen nära kontakt eftersom de inte träffas lika ofta. Pappankan lika väl som mamman vara föräldraledig och därigenomvara mer delaktig i barnets utveckling. Men så sker inte . En försvinnande liten del av alla nyblivna pappor tarut föräldraledighet.En reglerad föräldraförsäkring är ett försök till att se tillbarnets behov i första hand. Barnet har behov av--och därmed också rätt till--att få bra kontakt med båda föräldrarna och inte baramed mamman.Dagens föräldraförsäkringssystem har visat sig varaotillräckligt. De nyblivna papporna utnyttjar inte sinlagstadgade rätt till pappaledighet och därför måsteföräldraförsäkringen vara reglerad på ett sådant sätt somgynnar pappors ledighet. En av de tolv månaderna iföräldraledigheten borde vikas för pappan. närde får skapa sig en egen kontakt med sitt egna barn. Varkenmamman eller arbetsgivaren skall kunna ta den rättighetenifrån honom.Ett ökat ansvar för sina egna barn och delaktighet i derastidiga uppväxt kan ge mannen mer självkänsla som pappamen även som just man. Goda fadersgestalter kan inte varaskadliga för barn och knappast heller för samhället i stort.Det är snarare tvärtom. Vad som verkligen saknas är justgoda manliga förebilder. Goda manliga förebilder för vilsnatonårspojkar som annars lätt ''tror'' att problem löses medfylla och sparkar och slag.Många barn växer upp utan kontakt med sin biologiskafar. En del går det bra för i livet. Men oroande många ungapå glid saknar kontakt med sin biologiska pappa. Ommannen får vara med och dela föräldraansvaret redan frånbörjan är det svårare att överge eller låta sig bli utestängdfrån sitt barn.Ett ökande antal föräldralediga fäder skulle ocksåminska risken för kvinnor att hamna utanförarbetsmarknaden eller utanför karriärmöjligheter på grundav föräldraledighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minst en månad av de tolvmånaderna i föräldraförsäkringen skall tas ut vardera av debåda föräldrarna.
mot · GH02Sf241 · 1994-01-25 00:00:00 — Överbryggande bestämmelser i socialförsäkringssystemet Den som drabbas av skada, sjukdom och/ellerhandikapp har mycket ofta svårt att tillvarata sinarättigheter gentemot myndigheter med personal, utbildadpå bl.a. Lagen om allmän försäkring (AFL),Socialtjänstlagen (SoL) i koppling till senare bestämmelseri all oändlighet. Detta kan inte vara menat somgrundtanken i vår socialpolitik.Det får inte vara så att lagar slår ut varandra i brist påöverbryggande bestämmelser. T.ex. slås vid tillämpningenLagen om allmän försäkring ifråga om handikappersättningut av Studiestödslagen, om den handikappade inte beviljasstudiestöd pga ålder. Och den handikappade, som haft ellerkunnat få bidrag för inköp/byte av handikappfordonförlorar denna rättighet och även rätt tillhandikappersättning och anpassningsbidrag av fordonet, dåhan/hon fyller . På 50-årsdagen drabbas den redanhandikappade av ytterligare ett handikapp, vilket oftastfråntar den drabbade möjligheten till ett friare ochsjälvständigare socialt liv.Därför måste omgående en genomgång av gällande lagarinom bl.a. socialförsäkringsområdet göras för att se vilkalagar som slår ut varandra i brist på överbryggandebestämmelser och därefter måste bestämmelser, som tarbort dessa felaktigheter införas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomgång av bl.a.socialförsäkringslagar och överbryggande bestämmelser.
mot · GH02Sf242 · 1994-01-25 00:00:00 — Vårdbidrag till annan än förälder Enligt lagen om allmän försäkring kan förälder som tarhand om ett handikappat barn erhålla vårdbidrag. Somförälder räknas såväl biologisk förälder somadoptivförälder. Däremot omfattas inte övriga som avnågon anledning har vårdansvar för omyndig person.Detta innebär att det finns ett antal personer,förmodligen ganska få, som kommer i kläm med den nugällande lagstiftningen. Ett exempel på detta är om ett äldreföräldralöst syskon har vårdnadsansvaret för ett yngreomyndigt handikappat syskon. De praktiska uppgifternaoch kostnaderna är desamma som om det äldre syskonetvore förälder, men samhällets stöd saknas.Enligt min uppfattning är detta en orättvisa som bordegå att rätta till. För dem som drabbas och tar ett tungtansvar känns det underligt att inte kunna få del av ettsamhällsstöd som i andra sammanhang är naturligt.Mot den bakgrunden bör lagen om allmän försäkringvad avser 9 kap 4 § och 20 kap 2 § ändras så att syskon somtar ett vårdansvar för yngre handikappat syskon i vissa fallkan jämställas med förälder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring ilagen om allmän försäkring i enlighet med vad som anförtsi motionen.