mot · GH02Fi31 · 1994-05-10 00:00:00 — Det blir ytterligareallvarligt om man beaktar den biomedicinska industrinsstora betydelse för Västsverige.Vi föreslår således att erhållersamma förutsättningar för sina utbildningsuppdrag inommedicin och odontologi som övriga universitet i landet.Konkret innebär detta att odontologiska fakulteten behövertillföras ytterligare och attutbildningsuppdraget inom läkarutbildningen ökas med 20platser till 145 utbildningsplatser och således behövertillföras ytterligare cirka 2 miljoner per år.När det gäller kommunernas skyldighet att anordnahemspråksundervisning vill vi åter aktualisera våra tidigareförslag om att slopa kommunernas skyldigheter vad gälleranordnandet av hemspråksundervisning. Dessvärre är detomöjligt att få fram den exakta kostnaden förhemspråksundervisningen. Välgrundade uppskattningaroch beräkningar ger dock vid handen att ett avskaffande avkommunernas skyldighet ger en besparingseffekt pååtminstone 1 miljard kronor.Vi konstaterar att de invandringspolitiska målen medhemspråksundervisningen aldrig uppnåtts -- trots många årsförsök och ambitioner. Efterhandskonstruktioner om atthemspråksundervisningen skulle bidra till att skapatvåspråkiga medborgare är falska. Det finns ingavetenskapliga belägg för detta. Den svenska uppläggningenav hemspråksundervisningen måste totalrevideras.Kostnaderna är helt oförsvarbara -- särskilt i dagens ytterstallvarliga ekonomiska läge. Vi ser det som naturligt attansvaret för hemspråksundervisningen helt och hålletöverlåts på invandrarna själva och derasintresseorganisationer.Bostads- och byggpolitikInledningBostadspolitiken är en av de politiska frågor som pånågot sätt berör alla medborgare, gammal som ung, kvinnasom man. Det är dessutom för de flesta den utgift som tarden största delen av inkomsten. är ett bra boendeden bästa förutsättningen för ett bra och harmoniskt liv.Boendet och dess förutsättningar borde därför ha högprioritet i den politiska debatten.Bostadspolitiken är så helt förbunden med byggpolitikenså de måste behandlas under samma huvudrubrik, framförallt när det gäller utformning och kostnad.Den största enskilda utgiftsposten i boendet ärkapitalkostnaden d.v.s. räntorna. En låg ränta är därför detviktigaste att eftersträva, vilket endast kan uppnås genomatt föra en stram finanspolitik.Genom att minska subventioner och bidrag ochsamtidigt sänka skatterna på boendet uppnås dennödvändiga kokurrensen som är en förutsättningför lägre boendekostnad. Minskningen måste dock ske i entakt som är ekonomiskt genomförbar med hänsyn tillmedborgarnas ekonomiska förutsättningar, då man annarsskapar större problem än dem man löser.Långsiktig politikVi borde gå mot ett ökat ägande av våra bostäder, dåäven hyresrätter i ökad utsträckning kommer att omvandlastill ägarlägenheter. Det innebär att allt fler kommer attställas inför val av bostadsform, storlek och plats, vilketäven gör det nödvändigt att göra en livslång kalkyl överhyreskostnaden. Där uppstår genast ett problem. Man skallgöra en livslång kalkyl, men planeringshorisonten är i bästafall beroende på att politikerna ändrar reglernamed allt kortare framförhållning.Det beror huvudsakligen på vårt politiska system ochden ofta förödande blockpolitiken. Bostadspolitiken bordedärför lyftas upp över block- och partipolitik och ges denlångsiktighet som ger medborgarna den planeringshorisontde har rätt att kräva.Politiker och kreditgivare skulle då som enmotprestation kunna påfordra att de som planerar sittboende redan från ungdomen sparar till den egna insatsen.Det fanns en sparform som passade mycket bratill bostadssparande, nämligen att man fick låna 3 gångerdet sparade kapitalet, vilket starkt underlättade ettbostadsköp. Politiskt kan man då stimulera ett sådantsparande. Bostadssparandet har länge varit ryggraden ibostadsfinansieringen i och varit mycketframgångsrikt och bör därför vägas in i utredandet.Subventioner och bidragAlla former av subventioner snedvrider och skaparproblem. De olika system av bostadssubventioner som vuxitfram har möjliggjort för medborgarna att kunnaefterfråga större och dyrare bostäder än man egentligen harhaft råd med. Vi har med andra ord levt över våra tillgångaroch måste notan betalas. Vi måste finna former för attalla delar i samhället skall bära sina egna kostnader ochmåste därför se till att produktionskostnaderna blir rimliga.Reglerna för bestämmande av subventionsräntan måsteses över och ändras med hänsyn till att bostadskreditgivarnaså kraftigt har ökat sina räntemarginaler från tillca och att detta fullt ut drabbar låntagarna.När det nu är nödvändigt att göra förändringar måsteman ge rimlig tid innan besluten genomförs och samtidigtredogöra för hur den fullständiga avvecklingen skall tillgå.Riksdagen fattar tyvärr ofta allt för snabba och kortsiktigabeslut.Skatter och avgifterSkatter och avgifter utgör av den totalabyggkostnaden. Ett så högt skatteuttag omöjliggör ennyproduktion till kostnader som kan betalas avnormalhyresgästen. Det är grunden till att man måstetillgripa olika former av subventioner och bidrag. Logikeni detta ger ju det självklara svaret -- minska orsaken tillproblemet, skatten -- i stället för att möta resultatet medbidrag. Den enklaste åtgärden är då att minska momsen tillungefär den nivå den hade tidigare, , d.v.s.tjänstemomsnivån.Minskningen av subventioner och bidrag tillsammansmed en momssänkning ger de rätta signalerna tillmarknaden och ger förutsättningar till en naturligkonkurrensmarknad.Fastighetsskatten utgör ett stort problem, inte minst motbakgrund av att taxeringsvärdena av tomtmarken slår såsnett. Det finns groteska exempel där taxeringsvärden ivissa attraktiva lägen höjts så mycket att folk som har bottdär kan bo kvar. Därför borde dettaxerade markvärdet uppgå till maximalt fören normal villafastighet. Det aktuella marknadsvärdet slårju ändå igenom vid försäljning och beskattas då.Vidare bör fastighetsskatten möjligt sänkas från1,till för att skattemässigt jämställas med andrakapitaltillgångar.Bostadsbidrag för andra än barnfamiljer bör inte utgå.Oklarheter beträffande anslutningen till EUVår förhoppning är att folkomröstningen kommeratt leda till ett inträde i EU redan den 1 januari 1995.Men inför detta uppstår ett antal obesvarade frågor tillregeringen:Hur och när kan vi med regeringensekonomiska politik klara de fyra konvergenskraven?Hurskall de första årens EU-avgift finansieras? Skall vi utökabudgetunderskottet med lån från EU, vilket ytterligareförsämrar möjligheterna att klara konvergenskraven.Regeringen bör återkomma med ett förslag.Politiska sektornPartistödPartistödet är oskäligt stort. Genom sin utformning ochomfattning cementerar partistödet den rådande politiskamaktstrukturen. Vi anser att stödet bör sänkas till hälftenöver en treårsperiod; för /, vilketför det statliga stödet innebär en besparing med 28 miljonerkr.PresstödVi föreslår att stödet till dagspressen avvecklas under entreårsperiod med en 30-procentig början budgetåret1994/95. Istället för förslår vi 352 miljonerkr i presstöd till dagstidningarna och till presstödsnämnenen minskning av anslaget med till 4,5miljoner kr. Den sammanlagda besparingen blir 150miljoner kr.OrganisationsbidragUppskattningsvis uppgår organisationsbidragen totalttill ca 13 miljarder. En ordentlig kartläggning av utgåendeorganisationsbidrag är nödvändig! Vi föreslår attorganisationsbidragen skärs ned -- -- 10 %över en treårsperiod. Det har konstaterats att depolitiska partiernas ungdomsförbund har fuskat till sigorganisationsbidrag. Vi anser att bidrag från samhället inteska utgår om fusk uppdagas.Rättstrygghet m.m.Regeringen föreslår att skall anvisastill polisen för nästa budgetår som en engångsanvisning.Förslaget innebär konkret att äldre och erfarna poliser skallavgå frivilligt till förmån för yngre och mindre erfarnapoliser. Om man verkligen vill bekämpa den allt meromfattande och grövre brottsligheten kan det inte vara rättväg att göra sig av med kompetens.Regeringen har efter åtskilliga propåer därom börjat taden ekonomiska brottsligheten på allvar. Vi kan ställa ossbakom regeringens förslag, men menar att man måste ta ettbetydligt större grepp. Vi har föreslagitåtgärder mot den svarta sektorn. Den ekonomiskabrottsligheten utgör ju bara en begränsad del av dennasektor. Självfallet måste den svarta sektorn angripas medalla medel. Regeringen måste nu ta på sig ansvaret fördetta.Ökningen och förgrovningen av brottsligheten här ilandet svarar i allt väsentligt utlänningar eller gärningsmänmed utländsk härkomst för. Möjligheterna att utvisautlänningar på grund av brott kommer visserligen att blinågot större -- från ca 300 till kanske 500 . Menom man ser till att antalet utlänningar som begår brott förvilka utvisning i och för sig skulle kunna komma i frågaligger på ca 30 000 får utvisningsökningen betraktassom försumbar. Det är oundgängligen nödvändigt attlagstiftningen skärps ytterligare så att i vart fall betydligtstörre del av de utländska gärningsmännen utvisas. Dethandlar om rättstrygghet.Det finns starka statsfinansiella skäl för att pröva nyagrepp inom kriminalvården. Enligt vår uppfattning bör detvara möjligt att, , göra våra fängelsersjälvfinansierade. I avvaktan härpå bör dockförutsättningarna för att öka inkomsterna kunna förbättras.Det skulle kunna vara möjligt att koppla en ''rabatt påstrafftiden'' till hur produktiv den intagne är underfängelsetiden, vilket även skulle kunna vara en bra form föråteranpassning.InfrastrukturRegeringen föreslår att anslaget Underhållsåtgärder försysselsättning och tillväxt ökas med ,dvs. för budgetåret1994/95.De skäl som regeringen har anfört har inte övertygat ossom rimligheten av en sådan ytterligare satsning i det kärvaekonomiska läge som staten befinner sig i. Vi yrkar därföravslag på förslaget.BasbeloppetBasbeloppet infördes . Syftet var helt enkelt attvärdet på den allmänna försäkringen inte skulle kunnaurholkas, och att de grupper som omfattades avbasbeloppbegreppet skulle få ta del av den värdetillväxtsom samhället genererade. Vid tiden för införandet hadesamhället låg inflation och hög tillväxt. Resonemangettedde sig därför naturligt. Basbelopp används nu även inomandra områden såsom sakförsäkring, privata avtal ochkontrakt, och inom banksektorn.Det som var gårdagens lösning har blivit dagensproblem.En viktig uppgift måste vara att ompröva ett system däromfördelning av samhällets krympande resurser sker enligtföråldrade modeller. BNP-förändringen i har varitnegativ . får de vars inkomsterär baserade på basbeloppet en större andel av den totalakakan. Att vissa samhällsgrupper får en automatisklöneökning, utan att samhället i stort växer, orsakar enorättvis förskjutning av välfärden.Det svenska samhället är fullt med avtal som indexerasupp år . Detta system verkar mot samhällets intresseav prisstabilitet, eftersom förhandlingarna alltid utgår frånen summa som har höjts automatiskt. Många gigantiskaavtal som sjukförsäkringar och folkpension drabbar denoffentliga sektorn med automatiskt växande kostnadervarje budgetår. Kostnader som inte på något sättåterspeglar välfärden.En åtgärd som bekämpar både den okontrolleradeinkomstförskjutningen och det automatiskainflationshöjandet vore att se till att basbeloppet inte enbartåterspeglar prisutvecklingen utan även den reellastandardutvecklingen i samhället. Detta görs genom atteventuella förändringar i basbeloppet görs med hänsynsåväl till förändringar i bruttonationalinkomsten sominflationen. Vi betvivlar att det finns en formel somåterspeglar verkligheten, men det är givet att basbelopp påett bättre sätt kan spegla förändringarna om flerekonomiska faktorer analyseras och läggs till grund förberäkningen.En stor del av statens utgiftshöjningar styrs direkt tillindexeringar. Detta är ett oacceptabeltberoendeförhållande och bidrar till att förvärrabudgetunderskottet. Hela systemet med indexeringar påutgiftssidan måste snabbt ses över. Frågor om beräkning avbasbelopp och användningen av indexeringar i övrigthänger nära samman med varandra. Med hänvisning till den anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som Ny demokrati har förordat imotionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som Ny demokrati har förordat imotionen,3. att godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster för /95 med deändringar som Ny demokrati föreslagit i motionen,4. att godkänner beräkningen av förändringari anslagsbehållningarna för /95 med deändringar som Ny demokrati föreslagit i motionen,5. att som sin mening ger riksbanksfullmäktigetill känna vad i motionen anförts om atträntesänkningstakten måste öka,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finanspolitiken,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tjänstemomsen börsänkas till ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att sänkaräntenivån,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skyndsamma åtgärder måstevidtas mot finansiella derivat,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundläggande förändringar isocialförsäkringssystemet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en oberoendearbetsgrupp med uppgift att arbeta fram förslag till ett nyttsocialförsäkringssystem,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovsprövade barnbidrag,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flerbarnstillägg,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en rättvis familjepolitik,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omläggning avtrafikförsäkringen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektiva åtgärder motbidragsfusk,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om näringspolitiken,18. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför /95 anvisar ett belopp som är lägre än vad regeringen föreslagit eller således ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av ett väsentligtlägre skattetryck,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om moms på tidningar och böcker,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en höjning av tobaksskatten,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdragsrätt för hushållstjänster,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öppen redovisning av samtligavaru- och löneskatter,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att biståndsmålet för närvarandefastställs till ,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en restriktiv flyktingpolitik,26. att avslår förslaget om ökning av anslagetErsättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar m.m.med ,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om temporära uppehållstillstånd,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dimensioneringen avutbildningsuppdragen inom medicin och odontologi,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa förutsättningar förodontologiska fakulteten i ,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat utbildningsuppdrag till145 årsstudieplatser avseende läkarutbildningen iGöteborg,31. att med avslag på regeringens förslag tillneddragning vid som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdimensioneringen av utbildningsuppdraget för detmedicinska området,32. att med avslag på regeringens förslag tillneddragning vid som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdimensioneringen av utbildningsuppdraget för detmedicinska området,33. att med avslag på regeringens förslag tillneddragning vid som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdimensioneringen av utbildningsuppdraget för demedicinska och odontologiska områdena,34. att anslår ytterligare /95 till universitet:Grundutbildning, för att skapa rättvisa förutsättningar inomde medicinska och odontologiska områdena,35. att med avslag på regeringens förslag tillneddragning vid som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdimensioneringen av utbildningsuppdraget för detodontologiska området,36. att med avslag på regeringens förslag tillneddragning vid som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdimensioneringen av utbildningsuppdraget för detmedicinska och odontologiska området,37. att hos regeringen begär förslag tillerforderliga lagändringar som syftar till att slopakommunernas skyldighet att erbjudahemspråksundervisning,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostads- och byggpolitiken,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning av rätten tillbostadsbidrag,40. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oklarheter beträffandeanslutningen till EU,41. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot den politiskasektorn,42. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att skapaförutsättningar för att öka inkomsterna inomkriminalvårdsanstalterna,143. att avslår förslaget om att 90 miljonerkronor anvisas till polisen för /95 som enengångsanvisning,144. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektiva åtgärder mot den svartasektorn,145. att avslår förslaget om att höja anslagetUnderhållsåtgärder för sysselsättning och tillväxt med 1,6miljarder kronor för /95,46. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om basbeloppet.