ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02Sk634 · 1994-01-25 00:00:00 — Annonstidningar och annonsblad är vanligtförekommande. Det handlar dels om tidningar i någonform, där annonsvolymen är så omfattande att den klassassom annonstidning, dels annons- eller reklamblad, somenskilda affärsmän eller affärskedjor ger ut.Dessa former för marknadsföring av varor och tjänsterökar kraftigt i omfattning. Det är också en vildvuxen floraav seriösa och mindre seriösa publikationer. Detta faktuminnebär logiskt sett att riskerna ökar att staten inte får inreklamskatt för alla annonser som säljs.När merparten av annonserandet ägde rum i dags-,vecko- eller månadstidningar som till övervägande delinnehöll redaktionellt material, var det mycket lättare attkontrollera vilka som sålde annonser och därmed varskyldiga att betala reklamskatt. Tidningarna var ofta kändaoch fanns på många platser i samhället. I en situation meden växande flora av tidningar och blad som övervägandeinnehåller annonser och som kanske också utgesoregelbundet och enbart till hushållen, blir det mednuvarande ordning svårt att tro att staten får in skatt i fullomfattning.Det är viktigt att upprätta en hög betalningsmoral ävenpå detta område. Förutsättningarna för detta är attanmälningsförfarandet fungerar och att det finns enkontrollverksamhet som gör att skattelagstiftningenefterlevs.Regeringen bör ge i uppdrag att se överrutiner och system på detta område och om så erfordrasåterkomma till med förslag på lagändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att se övertillämpning och kontroll av reklamskatten.
mot · GH02Sk636 · 1994-01-25 00:00:00 — Befolkningen i och på ömse sidor avgränsälven -- -- har sedan urminnes tider handlat idet land där varorna haft fördelaktigaste pris. Närheten harinneburit att det ofta lönat sig att göra en inköpsresa tillandra sidan gränsen.Den 1 januari 1994 beslutades om att oljeprodukterskulle undantagas från resandebestämmelserna.Befolkningen i upplever denna förändringorättvis och onödig. Temporära prisskillnader på vissa varorborde inte föranleda ingrepp i resandebestämmelserna.Det är svårt för befolkningen att förstå att nya tullarinförs som riksdag och regering arbetar för öppnagränser och fullt medlemskap i . Någon utredning ompåstått missbruk har ej redovisats och ingen i Tornedalenanser beskrivningen rättvisande.Mot den bakgrunden borde resandebestämmelsernagälla som tidigare eller i sin helhet avvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring avresandebestämmelserna.
mot · GH02Sk637 · 1994-01-25 00:00:00 — Konkurrensneutrala beskattningsregler är engrundförutsättning för att marknadsekonomin skall fungeraväl. Dagens reklamskattelag strider mot denna viktigaprincip.Reklamskatten snedvrider konkurrensen genom atttryckt reklam beskattas medan reklam i TV och radio ärobeskattad. Skattebelastningen är högre för trycksaker änför pressen, olika inom pressen och ingen alls i etermedia.Reklamskattens negativa påverkan påkonkurrenssituationen på den svenska mediamarknadenökar genom TV-reklamens starka expansion, tillkomsten avradioreklam samt slopad gränskontroll.Reklamskattelagen är, förutomkonkurrenssnedvridande, dessutom svårtolkad,oöverskådlig och svår att följa i praktiken. Lagen är såkomplicerad att den öppnar för godtycke och den är ipraktiken omöjlig att övervaka på ett rimligt sätt.Det kan starkt ifrågasättas om reklamskattens effekterär förenliga med svensk konkurrenslagstiftning.Reklamskatten har en snedvridande effekt påkonkurrensneutraliteten på mediamarknaden och den bördärför slopas eller ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reklamskatten.
mot · GH02Sk638 · 1994-01-25 00:00:00 — De mindre och medelstora företagen är i allmänhetpersonalintensiva. D.v.s. rörelsekostnaderna utgörs till enbetydande del av löneomkostnader. Med anledning häravär varje förändring av arbetsgivaravgiftens procentsatsbetydelsefull. En sänkning av avgifterna är därför specielltvälkommen för småföretagaren.För att förbättra och stimulera till ny- ochsmåföretagande har regeringen beslutat om en rad positivaåtgärder i form av slopade och sänkta skatter och avgifter.Den senaste tidens olika ''ljuspunkter'' i form av enkraftig förbättring av exporten, förbättrat orderläge,minskade varsel, en ökning av lediga platser etc är ocksåmycket positiva.För att ytterligare påskynda denna positiva trend voredet bra med ytterligare åtgärder. Ett sådant förslag vore attutreda möjligheten att införa ett alternativ tillarbetsgivaravgiften.Alternativet utformas till en avgift baserad på faktureradomsättning, nämligen en s k arbetsgivaromsättningsskatt --AGOS. AGOS och arbetsgivaravgifter kan i avgiftssystemetfinnas som två olika alternativ, med möjlighet för varjeföretag att välja det ekonomiskt mest gynnsamma.Kontentan av detta system med alternativa avgiftsformerinnebär att företag med personalintensiva verksamheterväljer AGOS-alternativet. Detta p g a att det ur ekonomisksynvinkel är det mest gynnsamma. Syftet med ett sådantsystem är att underlätta för personalintensiva småföretag,framförallt inom den tillverkande sektorn.Genom att ge den personalintensiva industrin möjlighetatt betala arbetsgivaravgifter, som framräknas i relation tillfakturerad omsättning, förbättrar detta möjligheterna attklara av verksamhetsanpassningar till följd avkonjunkturbetingade marknadssvängningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av enkonsekvensutredning om införande avarbetsgivaromsättningsskatt som ett alternativ tillarbetsgivaravgift.
mot · GH02Sk639 · 1994-01-25 00:00:00 — har färjelinjen mellan och den danskaön varit klassificerad som en s.k. lång rutt.De rederier som trafikerar denna förbindelse hardärmed beretts möjlighet till skattefri proviantering avvaror för försäljning till sina passagerare. Under denna tidhar förbindelsen upprätthållits med såväl snabbgåendepassagerarfärjor med en överfartstid på något över entimme som kombinerade bil- och passagerarfärjor.De rederier som bedrivit trafik mellan ochBornholm har fått avslag på sinaframställningar att även denna linje skall klassificeras påliknande sätt. Olikheterna i klassificeringen har skapatmycket stora skillnader i konkurrensvillkoren för de bådaförbindelserna. Detta har i sin tur medfört att förbindelsenmellan och präglats av vikandepassagerarunderlag och försämrad lönsamhet vilketnegativt påverkar en långsiktig planering av trafiken ochskapar stor oro inom den betydelsefulla turistnäringen iSimrishamnsregionen.Vi hävdar bestämt att färjeförbindelsen --har såväl en naturlig linjesträckning som ettnaturligt resandeunderlag. Vi anser det därför vara i allaavseenden formellt oriktigt att genom olika klassificeringarskapa olika förutsättningar i konkurrensvillkoren mellan debåda färjelinjerna till uppenbar skada för --Bornholmslinjen.Vid tidigare behandlingar av liknande motioner harskatteutskottet (1992/93:SkU25) observerat dettaförhållande och uttalat som sin uppfattning att frågan omkorta eller långa rutter bör så långt som möjligt lösas på ettlikartat sätt för jämförliga färjelinjer. Utskottetsställningstagande har dock ännu ej lett till att denna frågalösts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att färjeförbindelsenSimrishamn--Allinge bör omklassificeras till lång rutt.
mot · GH02Sk641 · 1994-01-25 00:00:00 — Eftersom den vanliga bensinen orsakade hälsobesvär hosskogsarbetare när den användes till motorsågar ochröjsågar, så framtogs en speciell,mindre hälsovådlig motorsågsbensin. Den bensinen hade enannan uppbyggnad och innehöll mindre farligakomponenter än den vanliga motorbensinen som varavsedd för fyrtaktsmotorer i bilar.Behovet av specialbensin för skogsbruket kanberäknas till ca /år, varav huvuddelen -- ca11 -- används inom det privata skogsbruket.Det är ca 110 000 privata skogsägare som bedriversjälvverksamhet på sina fastigheter. Till detta kommer dåförbrukning inom , vägverketoch kraftbolagen.Den ringa kvantiteten innebär tillsammans med speciellatillverkningskrav att specialbensinen blir dyrare att tillverkaän vanlig motorbensin. Transport, lagring och försäljningvid bensinstationerna kräver dessutom speciellaarrangemang som innebär ytterligare kostnader. Det härinnebär att den s k miljöbensinen för motorsågar kostar istort sett dubbelt så mycket per liter som den vanligabensinen.Med tanke på de arbetsmiljö- och hälsoproblem som ärförenade med en användning av vanlig bensin iskogsbruket, så är det högst önskvärt att till motorsågar ochröjsågar använda den specialgjorda bensinen. Då fårsjälvfallet inte priset bli en hämsko som hindrar enanvändning.Stortinget i har beslutat att från den 1 januari 1993befria specialbensin av den typ som det här är frågan omfrån både bensin- och CO2-avgift. I det beslutet sägs attdenna bensin som används till motorsågar och andraarbetsredskap med 2-taktsmotorer skall befrias från bensin-och CO2-avgift.En sådan avgifts- och skattebefrielse bör också varamöjlig i . Vad som kan diskuteras är om befrielsenendast skall avse den användning som sker i skogsbruketeller om även användning i andra sammanhang skallkomma ifråga. Det senare är väl en fråga som regeringenfår överväga i samband med ett förslag om skattebefrielseför bensinen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebefrielse för miljöbensin.
mot · GH02Sk642 · 1994-01-25 00:00:00 — är motorfordon av årsmodell1950 eller äldre undantagna från fordonsskatt ochvägtrafikskatt enligt vägtrafikskattelagen. Från och medden är bilar av årsmodell eller äldreockså undantagna från kravet på periodiskt återkommandekontrollbesiktning.Skattelättnaderna avsåg i första hand samlarfordon, detvill säga sådana fordon som inte används i vanligabrukssammanhang. I proposition 1983/84:178 bedömdes ettsådant fordon vara eller äldre.Undantagen från skatt för samlarfordon är förnärvarande inte knutna till någon rullande årsmodellgräns.Därför är de bilar som kommer ifråga förskatteundantag drygt , d v s äldre än vadsom var tänkt då lagen infördes.Bilkvaliteten har visserligen förbättrats ,men man ser ändå inte längre så många bilar från sextiotaleti bruk. kommer det säkert att vara mindre vanligtmed bilar från sjuttiotalet.Därför bör undantaget från skatt inte gälla för bilar avviss årsmodell utan för bilar av viss ålder. Åldersgränsen börvara eller äldre. Vi finner det dessutom rimligt attundantaget från periodiskt återkommandekontrollbesiktning följer samma system. Regeringen börpröva detta och återkomma med förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fordon börbefrias från vägtrafikskatt och fordonsskatt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fordon börbefrias från periodiskt återkommandekontrollbesiktning.1
mot · GH02Sk643 · 1994-01-25 00:00:00 — Enligt regeringens förslag skall postbefordran åläggasmervärdeskatt. Vid det praktiska genomförandet av dettaförslag uppstår administrativa problem såväl för posten somför företagare när det gäller rätten till denavdragsgilla ingående momsen.Orsaken är att det bedömts som att själva försäljningenav frimärken i sig inte är grund för rätten till avdrag. Dennarätt uppkommer först när frimärket används förpostbefordran. Ett annat problem är att postbefordran tillutlandet anses vara ej mervärdeskattepliktig. Detta nämnsvisserligen ej i propositionen, utan har i andra sammanhangtagits för givet.För att tillämpa de föreslagna reglerna fordrasegentligen att mervärdeskattepliktig brevavsändare lämnarin sina brev på sitt postkontor och vid det tillfället får kvittopå momsbeloppet -- för de inhemska breven. Då detta är enhelt ogörlig rutin måste någon form av schabloniseradsjälvdeklaration införas, där företagaren angervärdet för sin postbefordran och återkräver denmervärdeskatt han tidigare, vid inköp av frimärken ellerförskottsbetalningar till frankeringsmaskin, betalat. Dennadeklaration kan göras på ett enkelt formulär i samband medden ordinarie mervärdeskattedeklarationen, och denskattepliktige får själv ange hur stor del av inköpsbeloppetsom är hänförligt till inrikes respektiveutrikes postbefordran, men även för paketförsändelsereftersom här tillämpas en annan mervärdeskattesats.Men ett problem återstår, nämligen postens egenredovisning av utgående moms. Posten kan vid sinintäktsbokföring rimligtvis inte veta hur stor del avintäkterna som avser inrikes postbefordran. Försäljningenav frimärken avsedda för utrikes brev är momsbefriad.Enligt min mening finns det ingen orsak att imomsavseende särskilja inrikes och utrikes postbefordran.Analogt med vad som gäller för telekommunikation kanockså denna form av kommunikation vara likvärdigtbeskattad, och därmed automatiskt också medge rätt tillavdrag för ingående moms. Den kostnadsfördyring dettaskulle innebära för icke mervärdeskattepliktiga är ytterstmarginell och motsvarar inte på långa vägar demerkostnader som samhället drabbas av om regeln skullefinnas.Tillämpas ovanstående förslag elimineras också postensproblem avseende fördelningen på inrikes/utrikesfrankteckenförsäljning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förenklad självdeklaration förportoutlägg,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrikes och utrikesbrevbefordran behandlas lika vad avser mervärdesskatt.
mot · GH02Sk645 · 1994-01-25 00:00:00 — Svenska böcker betraktas vid en internationelljämförelse som dyra. Priserna på böcker gör att mångamänniskor upplever bokinköp som en lyx man inte kanunna sig särskilt ofta. Genomsnittligt har 5--6 böcker köptsper person och år.I då TV- och videoutbud alltmer tar överböckernas roll som ''kulturbärare'' är det än mer angelägetatt göra resoluta insatser för att åstadkomma en bokensrenässans. I annat fall riskerar vi att många människorförlorar de oersättliga kulturella värden som litteraturenbestår med. Att stimulera läsandet måste från samhälletssida ses som en synnerligen viktig insats för ett levandekulturarv och för litteraturens fortsatta utveckling.Det har länge funnits ett starkt principiellt motstånd motdifferentierad moms i vårt land. Detta motstånd är numerabrutet och differentierad moms införd. När detta nu skettbör sänka bokmomsen av kulturpolitiska skäl.Den europeiska integrationen motiverar också lägremoms på böcker i . Omsorgen om det nationellaspråket blir allt viktigare. Boken har en särställning när detgäller att förmedla och värna om språket. är ett litetland och har därför små bokupplagor. De kulturpolitiskaskälen för låg bokmoms borde därför väga ännu tyngre ivårt land än i många större länder i av vilka flerahar 0-moms eller mycket låga momsnivåer på böcker.Även utbildningspolitiska skäl talar för lägre bokmoms.Boken har mycket stor betydelse inom allutbildningsverksamhet. Förbättrade möjligheter för eleveratt köpa böcker är därför angeläget.Momsfrågorna har varit föremål för utredning påregeringens initiativ. En sänkning av bokmomsen till 12procent kommer enligt uppskattningar att innebära ennettokostnad för staten på 200--och börfinansieras inom momssystemets ram. Det finns områdensom är momsbefriade, vilka ur likformighetssynpunktskulle kunna beläggas med 12 procents moms. Regeringenbör återkomma till med förslag om detta motbakgrund av momsutredningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lägre nivå på bokmomsen ochfinansiering av detta enligt vad i motionen anförts.
mot · GH02Sk649 · 1994-01-25 00:00:00 — Skatten på motoralkoholerEtanol och metanol är exempel på motoralkoholer. Dekan framställas av både fossila råvaror (kol, olja ochnaturgas) och av biologisk råvara (spannmål, sockerbetor,träråvara etc).Stora insatser görs nu framför allt i ochSverige för att utveckla framställning av etanol ur träråvara.Fördelen med biobaserad etanol som ersättning förbensin eller diesel är framför allt att nettotillskotten avkoldioxid till atmosfären minskar kraftigt. ''Bensinskatt''KoldioxidskattBlyad bensin2,/l0,/lBlyfri bensin2,37 ''0,75 ''Motoralkohol0,80 ''0Ren etanol00Skattebesluten i ändrade ej påovannämnda skatter . Men de skall regleras medKPI-index fr o m 1995.Om skatten på biobaserad etanol tas bort (0,/l) närden används i blandning med diesel eller bensin så skulle detvara möjligt att konkurrera på drivmedelsmarknaden(svensk årsförbrukning ca 5 milj m3 bensin, 3 miljm3 diesel) med svensktillverkad biobaserad etanol.En sådan åtgärd skulle även vara i linje med denmålsättning som uttalats i EU: Drivmedel som framställsfrån miljövänliga och förnyelsebara energikällor(exempelvis biomassa) skall beskattas med högst avden skatt som utgår på motsvarande fossilbaseradedrivmedel.Under de senaste åren har ett antal olika projekt förtillverkning av etanol studerats med stöd från staten. Fleraav dessa skulle sannolikt snabbt bli förverkligade ombiobaserad etanol befriades från skatt när den användstillsammans med bensin och diesel i blandbränslen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att etanol skall befrias från skattnär den används tillsammans med bensin och diesel iblandbränslen.
mot · GH02Sk650 · 1994-01-25 00:00:00 — Fordonskulturen har utarmats i i och med attvärdet på den svenska kronan gick ned. Åtskilliga dyrgriparoch kulturhistoriskt unika fordon har köpts upp ochtransporterats ur landet, och detta fortgår alltjämt. Det ärviktigt ur kulturhistorisk synpunkt att vända strömmentillbaka till Sverige.Det är ingen tvekan om att fordonshistoria är en mycketviktig och populär del av svenskens kulturintresse, det kanman se på både möten och parader med veteranfordon.De höga införselavgifterna har vidare fört med sig attsvenskägda fordon står på utländska museer och hosutländska samlare för att man inte tycker sig ha råd att ta indem i Sverige.Det är mycket angeläget att ur fordonshistorisk ochkulturmässig synpunkt ta bort införselkostnaderna helt påfordon som är , med andra ord en rullande60-årsgräns. Det lilla antalet fordon det handlar omkommer inte att förorsaka några större problem för landetsbudget i uteblivna skatter. Kultur är viktigt heter det, mendet är lika viktigt att bredda kulturutbudet så att var och enkan finna sin kulturnisch. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man bör införa en rullande60-årsgräns för kostnadsfri införsel av kulturhistorisktintressanta fordon.
mot · GH02Sk652 · 1994-01-25 00:00:00 — För att tullens effektivitet ska kunna öka vidgränskontrollerna bör man få veta vilka personersom anländer till med utrikes luftfart. Tullen harofta kunskap om vilka personer som kan tänkas bedrivanarkotikasmuggling men kan inte på förhand förbereda enökad kontroll.Idag saknar tullen möjlighet att få del av flygplanenspassagerarlistor för att på så sätt kunna se var det kan varaaktuellt med narkotikasmugglingsförsök och då kunnaförbereda en effektivare gränskontroll. En lagändring somleder till att flygbolagen är skyldiga att tillställatullmyndigheterna passagerarlistorna borde därförövervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lagändring som leder till eneffektivare narkotikabekämpning.
mot · GH02Sk653 · 1994-01-25 00:00:00 — beslutade under föregående attgodta en motion i ett betänkande från skatteutskottet omatt pröva en höjning av värdegränsen på vidinförsel.Regeringen har avvisat en sådan prövning mot bakgrundav de pågående förhandlingarna om medlemskap i det dåkallade EG och osäkerheten om vilka regler som kommeratt gälla för ett eventuellt svensktmedlemskap.På en punkt har dock regeringen tagit ett eget initiativtill att göra förändringar i införselbestämmelserna utan attavvakta resultatet från de pågåendemedlemsförhandlingarna nämligen i införsel av olja frånFinland.Enligt vårt förmenande har regeringen i det fallet ickevarit konsekvent i sitt handlande då regeringen ickeavvaktat förhandlingsresultatet innan man aktualiseradedenna förändring. Mot bakgrund härav bör återtadenna förändring av införselbestämmelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt återkallar den förändring iinförselbestämmelserna som regeringen aktualiserade iproposition 1993/94:56.
mot · GH02Sk654 · 1994-01-25 00:00:00 — BakgrundGotland vårt landskap i öst, en pärla i mitt,vars utsatta läge i det skugga nu har förbytts ien betydande framtidspotential. ligger nu som ettnav i mitt och bara väntar på att exploateras.Det senaste årets snabba utveckling i Östersjöområdethar ytterligare aktualiserat möjligheterna att förändra ochutveckla till ett internationellt centrum.Ny Demokratis förslagUtred möjligheterna att göra till enfrihandelszon. Vilket i Hansatidens anda skulle främjahandeln i och vara till stor och omedelbarnytta speciellt för de baltiska staternas utveckling. Vidareskulle det göra mycket attraktivt som res- ochturistmål, för hela . Vilket i sin tur skullege underlag för en omfattande båttrafik av samma typ somi dag trafikerar och . Det skulle till och medkunna innebära att det, genom att göra till frizonsamtidigt som och ansluter sig till EU,kvalificerar trafiken för taxfreeförsäljning.Gotland skulle bli ett sjudande handelscentrum och enblomstrande turistattraktion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utreda förutsättningarna föratt göra till en frihandelszon.
mot · GH02Sk801 · 1994-01-25 00:00:00 — Beloppsgränsen för uppbörd av kvarstående skatt m.m. Kvarstående skatt, som icke uppgår till ,skall enligt uppbördslagen 1953:272 28 § ej uttagas. Densenaste höjningen av denna beloppsgräns genomfördes den1 , då gränsen höjdes från till 25kronor. Motsvarande gräns gäller för återbetalning avöverskjutande skatt enligt 68 § 1 mom. 1 st. iuppbördslagen. Någon ändring av beloppsgränsen har alltsåej gjorts , vilket är synnerligenanmärkningsvärt med hänsyn till den starka inflationenunder . Om beloppsgränsen följtinflationsutvecklingen under dessa , skulle beloppet hamer än tredubblats. Generellt innebär den låga gränsen ettkostsamt förfarande med ut- resp. inbetalning. Problemethar accentuerats i och med skattereformen. Räntor ochandra kapitalinkomster beskattas från första kronan, vilketbl.a. innebär att många barn drabbas av kvarskatt medsmåbelopp. Uppbördslagen har alltsedan tillkomsten 1953ändrats en eller . Ofta har dessaändringar endast rört någon eller några enstaka paragrafer.Att tillgodose våra i denna motion framförda och välunderbyggda önskemål är mycket enkelt.Även om en utredare utsetts med uppgift attgöra en total översyn av reglerna om uppbörd av skatt ochsocialavgifter finner vi ej anledning att skjuta på beslutetom en höjning av beloppsgränserna tills utredaren haravslutat sitt omfattande utredningsarbete med åtföljanderemissförfarande och slutligen ev. proposition.Beloppsgränsen bör höjas möjligt utan att avvaktauppbördslagsutredningens omfattande arbete. Vi föreslåratt beloppsgränsen i ovan nämnda paragrafer höjs till 100kronor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjning av beloppsgränserna iuppbördslagen.