mot · GH02Jo686 · 1994-01-25 00:00:00 — Övergödningen av våra hav och kustvatten har under desenaste åren uppmärksammats alltmer. 1988 satte riksdagenupp som mål att till 1995 väsentligt minskafosforutsläppen och halvera kväveutsläppen till haven.Markläckage av växtnäringsämnen är svåra att åtgärda medkonventionella metoder och tillförseln från både skog ochåkermark är omfattande. Kväveläckaget sker främstgenom grund- och dräneringsvattnet och är störst påinfiltrationskänsliga jordar. -- med ett omfattandeoch effektivt jordbruk -- är ett område med stora arealer avsådan mark och är den region i riket som bidrar med denstörsta kvävemängden till våra kustvatten.Till största delen transporteras växtnäringsämnena tillsjöar och hav genom åarna. Det är därför naturligt, att stortintresse har kommit att ägnas åt de många skånska åarnaoch deras roll i sammanhanget. Inom vattenvården harockså åtgärder alltmer koncentrerats på att återställa ochförbättra vattendragens förmåga att kvarhålla och självarena vattnet från växtnäringsämnen samt kring betydelsenav våtmarker och dammar för en naturlig rening av vattnet.Genom dikning av våtmarker och fördjupning ochuträtning av vattendrag har från andra hälften av 1800-taleten mycket stor del av ådalarnas våtmarker torrlagts ochtagits i anspråk för jordbruk, vägar och tätorter. Så gott somalla bäckar i helåkersbygden är kulverterade ellerförvandlade till raka diken. Utvecklingen mot ökad andelåker har påskyndats av att boskapsskötseln krympts,varigenom behovet av betes- och ängsmarker minskat.Den snabba avrinningen i åsystemen, som är en följd avatt vattendragen inte fått behålla sina naturliga, slingrandelopp, utlakningen från skogen och åkermarken, det suranedfallet och åarnas funktion som recipienter förreningsverkens utsläpp har allt bidragit till att förstöravattnets kvalitet.Detta är ett hot mot främst , som är ett unikthavsområde. Det fungerar i princip som ett stortflodmynningsområde med en särpräglad flora och fauna.Skånes miljö har varit föremål förökat intresse. I samband med arbetet medöversiktsplanerna görs bl.a. en inventering av de olikakommunernas vattenområden. Det förutsätts, att manframdeles genom samarbete mellan de till ett vattendraggränsande kommunerna skall kunna genomföra åtgärder,som skall kunna vara till nytta för miljön och det rörligafriluftslivet i en bygd, som saknar tillgång tillallemansrättslig mark.Hur samarbetet mellan kommunerna skall lösas måstebli en fråga för de berörda kommunerna. Risken är att dettakan ta och därmed försena det angelägna arbetet.Frågan kommer naturligtvis att aktualiseras i sambandmed planerna på ett framtida Skånefullmäktige. Problemetär att lösningen på viktiga miljöfrågor då skjuts påframtiden.Fram till det att den nya organisationen i harfastställts bör därför länsstyrelserna tillförsäkras tillräckligaresurser för att tillsammans med kommunerna samordnaarbetet med hithörande frågor inom respektive län.Miljödelegationen föreslog, attkommunerna inom ett vattendrags avrinningsområde skullekunna bilda en s.k. kvävepool för att på effektivaste möjligasätt inom området, oavsett administrativa gränser, kunnavidta åtgärder för att nå det nationella målet för minskningav kvävetransporten till havet. Det kan gälla utbyggnad avreningsverk, anläggande av dammar och våtmarker ellerutökning av andelen grön mark och vinter. Föratt åstadkomma detta erfordras ekonomiska medel, som iförsta hand bör tas ut som avgifter från de verksamhetersom förorsakar utsläppen.I sydvästra pågår projekt för de tre största åarna,som utgör väsentliga delar i en regionallandskapsvårdsplanering. Finansieringen skerhuvudsakligen med kommunala medel, kompletterade medmedel från landsting.Mellan 1989 och 1992 hade länsstyrelserna i medeltillgängliga (NYLA-medel) för åtgärder iodlingslandskapet. Ersättning utgick till jordbrukare, somanlade dammar eller skyddszoner längs vattendragen.Länsstyrelserna fördelade ca till projekt, som visat sig ha högkostnadseffektivitet. Förutsättningarna för att anslå nyaNYLA-medel bör övervägas.Vid fortsatt sådant stöd bör även andra ägarkategorierän aktiva jordbrukare kunna komma i åtnjutande av dettastöd.I dagens läge blir det allt svårare att finansieravåtmarksprojekt, eftersom de berörda kommunerna underrådande skattestopp och till följd av de beslutadeindragningarna till staten har svårt att få fram pengar till nyautgifter. Det gör att påbörjade projekt ligger stilla iavvaktan på nödvändiga tilläggsanslag, eller att de måsteavvecklas på grund av att pengar inte längre anslås tillverksamheten.En annan faktor, som kan bidraga till att försena ennödvändig restaurering av åsystem och våtmarker, är denålderdomliga vattenlagstiftningen, som måste ses över ochförändras. I synnerhet beträffande bevattningsuttag hartillsynsmyndigheten () stora svårigheter atttillämpa vattenlagen för att kontrollera och samordna dessauttag med andra åtgärder i och vid vattendragen.Andra lagar som i viss mån måste förändras för att detskall bli möjligt att ta till vara åsystemens möjligheter attminska utsläppen av växtnäringsämnen till havet ärnaturvårdslagen och expropriationslagen.I trängda ekonomiska läge kopplat tillmassarbetslöshet är det angeläget att finna områden förarbetsmarknadsåtgärder som ger samhällsekonomisktpositiva resultat också . I det korta perspektivetborde en betydande del av de arbetsmarknadspolitiskaresurserna kunna inriktas på åtgärder för att minskakväveläckaget. finns på grund avstagnationen på byggmarknaden ledig kapacitet inomentreprenadområdet för att göra de arbeten som behövs föratt skapa ett effektivt naturligt reningsmoment för åarnasvatten innan det når kusterna. Arbetslösa ungdomar skullekunna få möjlighet att dels lära sig mer om sambanden inaturen, dels göra insatser för miljön genom meningsfullaberedskapsarbeten vid våtmarker, dammar och odlingsfriaytor kring åarnas stränder.Att på ett ekologiskt och kostnadseffektivt riktigt sättstoppa växtnäringsläckaget och i en hårtexploaterad region ge kulturlandskapets växter, djur ochmänniskor bättre livsförhållanden är ett nationellt intresse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i fråga om samordning, finansieringoch lagstiftning när det gäller återställandet av åsystemen iSkåne.