mot · GH02T406 · 1994-01-25 00:00:00 — Vägtrafikolyckorna är fortfarande ett stortsamhällsproblem, trots att antalet dödade och skadade itrafiken har minskat . Det är en glädjandetrend att antalet olyckor med svårt skadade och dödligutgång sjunker, men 600--700 dödade är ändå en högsiffra. De samhällsekonomiska kostnaderna förvägtrafikolyckorna beräknas till ca perår. De senaste årens kraftiga satsningar på infrastrukturen,med byggnation av nya vägar och upprustningar avbefintliga, väntas dock öka trafiksäkerheten betydligt.Vi vet att olycksstatistiken innehåller en stor andelviltolyckor. Kollisioner mellan motorfordon och älg ellerrådjur är mycket vanligt. Särskilt dagens onormalt kraftigarådjursstam gör att påkörda rådjur är dagligtförekommande i många län. omkommer ellerskadas ett stort antal trafikanter på grund av krockar medvilt. Förutom mänskliga lidanden och tragedier, bl.a.genom livslång invaliditet, som blir följdenav en viltolycka, uppstår stora materiella skador.I regel får det påkörda djuret sätta livet till -- iblandomedelbart, ibland efter många timmars sökande ochibland påträffas djuret inte alls, men går förmodligen enplågsam död till mötes.De olika åtgärder som samhället vidtagit föratt förebygga viltolyckor har säkert haft stor betydelse.Siktröjning, viltspeglar och varningsmärken förtrafikanterna har haft viss effekt, men mera effektivt ärviltstängsel. Viltstängsel blir allt vanligare utefter de storaEuropavägarna. En markant ökning av viltstängsel harskett de senaste åren.Viltstängsel är utan tvekan den tryggaste ocheffektivaste metoden att undvika viltolyckor, men tyvärrkostsam. Därför kan inte viltstängsel vara aktuellt uteftermindre vägar i någon större utsträckning. Viltolyckornaskördar ändock sina offer även på dessa riks- och länsvägar.Mindre effektivt, men ändå betydelsefullt, ärsiktröjning. Växtlighet i form av skog och buskridåer ändainpå vägkanten hindrar totalt en förvarning om att djurfinns i vägens närhet. Där siktröjning skett finns betydligtstörre möjligheter för bilföraren att upptäcka viltet.Siktröjning behöver inte innebära stora olägenheter förskogs- och markägaren. Däremot är det ett tidsödandearbete, som skulle vara lämpligt alternativ i arbetslöshetenstider.SalixodlingarEtt växande riskmoment vad viltolyckor beträffar är dealltmer förekommande salixodlingarna. Det är inte ovanligtatt energiskogen planterats utefter vägstråk och i direktanslutning till vägen. Viltet söker både föda och skydd iodlingarna, som alltså är mycket viltrika. Det gör attsalixodlingar nära hårt trafikerade vägar -- utanviltstängsel -- är direkt olämpligt.Även annan skogsplantering sker ofta ända fram tillvägen. Väglagen medger tydligen inte att detta kanförhindras. Planteringen sker dessutom ofta medstatsbidrag.Mer av siktröjning utefter medelstora vägar samttydligare regler för skogs- och salixplanteringar i anslutningtill trafikstråk är nödvändigt för att hållaviltolycksstatistiken på en rimlig nivå.Regeringen borde göra en översyn av vilka regler sombör gälla för att minska riskerna för viltolyckor. Ansvaretkan inte enbart vila på markägarna, utan är i hög gradstatens. Därför bör frågan utredas och åtgärdas så att olikaintressen vägs samman. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra en översyn av hurviltolyckorna i trafiken kan minskas.