mot · GH02K210 · 1994-01-25 00:00:00 — Demokratins utveckling och fördjupning Demokrati betyder folkstyre. Kampen för demokrati harpräglat hela detta århundrade. Under de första decenniernastod uppgiften att skapa politisk demokrati, allmän och likarösträtt, folkligt majoritetsstyre, yttrande-, mötes-,organisations- och religionsfrihet och andra fri- ochrättigheter.De demokratiska landvinningar som har nåtts under1900-talet är betydande. Fri och lika rösträtt,organisationsfrihet, åsiktsfrihet, yttrande- och tryckfrihet,religionsfrihet och övriga fri- och rättigheter är alla viktigagrunder för en demokratisk utveckling. Men demokratinblir aldrig tryggad. Den utsätts för smygande angrepp ochmånga utvecklingstendenser undergräver demokratinsfunktioner och landvinningar. Demokratin måste därförständigt försvaras, utvecklas och vitaliseras.Hela tiden har frågan gällt om demokratin kankänneteckna hela samhällslivet så länge stora delar av detekonomiska livet står utanför demokratin och så längedemokrati eller demokratiska fri- och rättigheter integenomsyrar arbetsliv och arbetsplatser.De stora skillnader i makt över samhällets ekonomiskaresurser, grunden för samhällets utveckling, som finns i vårtsamhälle påverkar det politiska livets förutsättningar. Häriligger ett avgörande demokratiskt problem.Stora skillnader i makt -- relaterade till ekonomiskatillgångar: aktier, fastigheter ocxh andra egendomar -- menockså i inkomst, i sociala och kulturella villkor medförockså stora skillnader i att kunna påverka samhället och fåinflytande över den politiska utvecklingen.Odemokratin i det ekonomiska livet undergräverständigt delar av den politiska demokratin. Inte så att denbehöver hota demokratiska fri- och rättigheter utanförekonomi och arbetsliv. Men maktkoncentrationen iekonomin ger de ekonomiska makthavarna en så starksamhällelig makt att deras möjlighet att påverka samhälletsutveckling och grunden för politiken är oerhört mycketstarkare än andra medborgares.Detta har visats kanske allra tydligast när de mäktigakapitalgrupper -- som media brukar kalla ''marknaden'' --sätter landets valuta i gungning som reaktion på den enaeller andra politiska händelsen eller för att pressa påpolitiken i den riktning som står i överensstämmelse medderas intressen.De fria kapitalrörelserna har inneburit en förstärktpolitisk övermakt för den ekonomiskt/finansiella eliten.Därför är ett återupprättande av någon form av politiskkontroll över valutahandeln ett viktigt demokratiskt krav.I seklets början fanns en inkomstgraderad rösträtt tillkommunala val: Den som tjänade mycket kunde ha upp till40 röster och den fattige 1 röst. Marknaden är i sig engraderad ''röstskala'' men där stegen kan vara många fler än40. Marknaden ger de penningstarka större inflytande än desom har det knapert. En överföring av verksamhet frånpolitiskt demokratiska beslut till marknadstyrning innebärdärför demokratiförluster. En ''demokratisk marknad''kräver en jämn inkomstfördelning.Den kommersialisering av offentlig verksamhet ochutläggningen av alltfler verksamheter att styras efter''marknadsprinciper'' innebär med andra ord en inte så väldold uttunning av demokratin.För många människor kännetecknas livet av stress.En ny folkhälsoundersökning bland 6 000 slumpvis utvaldapersoner visar att 2 av 3 medelålders kvinnor och varannanman känner sig stressad och jagad. Detta är verkligheten fören växande del av befolkningen. Människor upplever enpress av tidsbrist och försämrad ekonomi. Resultatet synesvara bl.a. försämrade matvanor. Men saken har också endemokratisk aspekt: de som upplever en press av jäkt,tidsbrist och försämrad ekonomi får också svårt attengagera sig utanför sitt arbete och hemmets skötsel och fårsåledes minskade möjligheter att fylla sina demokratiskarättigheter med ett innehåll.Det finns tendenser till vad som betecknats som enväxande politisk fattigdom; minskande antal människorsom tar del i politiska möten, i studiecirklar, i politiskafrågor eller detta mynts andra sida; att fler människorupplever att de står utanför möjligheter att påverka somkänner sig styrda av krafter de varken kan identifiera ellerrå på. Detta uttrycks också i att de politiska partierna totaltsett organiserar allt färre människor och att de politiskaungdomsförbunden sammantaget tycks krympa medlems-och aktivitetsmässigt. Detta utgör en strukturell fara för denrepresentativa demokratins system.Här kan de politiska organisationernas egen utvecklingvara en del av problemet. Partier växer fram ur givna socialaspänningar men utvecklar snart hierarkier och blir tillapparater som alltid riskerar fjärma sig från sin sociala bas.Partierna skall vara folkets representanter som ska styramyndigheter men riskerar att växa till den motsatta rollen:att identifiera sig med myndigheterna för att avleda ochlugna folkliga opinioner. Detta upplever människor som endjupnande klyfta mellan valda och väljare. En rad andratendenser i vårt samhälle -- medieutvecklingen ochelitfixeringen inom det politiska livet -- bidrar till dettaavstånd.Dessutom minskar antalet förtroendevalda. I en ickepublicerad undersökning för lokaldemokratikommitténvisas att det framför allt är kvinnor, arbetare, ungdomar,invandrare och glesbygdsbor som därigenom mister sinrepresentation. Färre förtroendevalda synes alltså öka depolitiska klyftorna.Kampen för demokrati står här inför stora problem sommåste lösas på flera olika plan: ekonomisk utjämning,ändrade arbetsförhållanden, minskning av arbetslösheten,förkortad arbetstid. Men krävs ett segt arbete motde krafter som bidrar till passivisering och maktlöshet.Allt fler upplever ett växande avstånd mellan sig ochdem som fattar besluten. Ett ev. EU-medlemskap kommeratt få dessa avstånd att bli än längre i såväl geografisk somi institiutionell mening. Många beslut inom EU -- och iframtiden valuta-, penning- och därmed finanspolitiken,har tagits, och kommer att tas, i församlingar där deltagarnauttryckligen förbjuds att ta politiska direktiv från nationellapolitiska instanser eller folkliga opinioner.Medan i författning '''' är folketsfrämsta företrädare och som sådan lagstiftande så är i EUföreträdare för regeringen lagstiftare, den politikenovanförstående kommissionen beredande ochbeslutsgenomförande, domstolen utrustad med ett starktpolitiskt styrande inflytande. kommer ocksåden ekonomiska politiken att styras av politisktoavhängiggjorda centralbankschefer. Då EU-rätt står överoch alltså automatiskt tränger undan nationell rätt så stårEU-besluten över de nationella parlamentens beslut.I dag heter det i den svenska regeringsformen att ''alloffentlig makt utgår från folket''. Vid ett ev. EU-medlemskap skulle den satsen för att spegla verklighetenbehöva kompletteras med ''när inte EU:s beslutandeinstanser har annan mening -- då ligger makten hos EU. ''EU har som organisation en helt annan uppbyggnad änSverige -- och för den skull även EU:s enskildamedlemsländer. anförs att EU måste varademokratiskt eftersom dess medlemsländer är det: menhärvid glömmer man att EU som organisation är uppbyggdpå ett annat sätt än de parlamentariska demokratier somingår i EU. Och har sökt medlemskap i och intei någon av medlemsstaterna.Ett ev. EU-medlemskap skulle innebära en drastiskelitisering av det politiska livet. Det skulle tunna utdemokratin.Sverige har en unik och beprövad författning och enförfattning som ännu väl återspeglar de verkligaförhållandena. Vi har en riksdag och kommunalaförsamlingar som utses i täta val, vi har ett valsystem somkommer nära idealet om lika, allmän och hemlig rösträtt.Våra lagar beslutas av en suverän riksdag utifrånmajoritetsprincipen. Vi har en riksbank som är underställdfolkstyret.Dessa principer hotas av ett ev. EU-medlemskap men deifrågasätts också av borgerliga krafter. Dessa ivrar förförlängda valperioder, ett kommersialiseratpersonvalssystem. De ifrågasätter proportionaliteten. Manifrågasätter även majoritetsprincipen: i vår regeringsformfinns redan stadganden om kvalificerade majoriteter -- vilkakan ge minoriteter vetorätt. Men det finns förslag till attvidga detta också till ''ordinära'' beslut. Vidare eftersträvarvissa borgerliga krafter att få en juridisk överprövning avlagar. Äganderätten, egentligen de kapitalistiska ägande-och maktförhållandena, föreslås nu få ett förstärktgrundlagsskydd, som dessutom kan bli ett skydd för rättentill miljöförstöring.Argumenten för detta hämtar näring i nyliberalaoch/eller antidemokratiska föreställningar. Man uttalar oftaöppet att politiken ska vara så obunden av folkets opinioneroch det har blivit ett politiskt mode att vara hård mot desvaga. Man vill då ändra författningssystemet så att de svagaska ha minskade möjligheter att påverka politiken.Däremot vill man öka inflytandet för av folkviljan alltmeroberoende eliter: EU-instanserna, en mera svårpåverkadpolitisk elit, eller toppskiktet bland jurister. Demokratibetyder som sagt folkstyre -- men tolkas i dessa borgerligaföreställningar inte som folkets styre utan som elitens styreav folket.Angreppen på det proportionella valsystemet ochkraven på ''starka regeringar'' bygger på föreställningen attSveriges ekonomiska problem beror på folket och på att vihar en alltför utvecklad demokrati. Detta sades uttryckligenav . Den förordade enregeringsmakt som är mera oberoende av folkviljan liksomen journalistik som skall vara mera följsam mot destyrande.Dessa åsikter och föslag måste bestämt tillbakavisas.Den politiska demokratin måste bäras upp av aktivamedborgare. Vi har i en unik tradition på dettaområde. Den svenska demokratin har förvaltats av tusenoch åter tusen individer, som direkt uppburit olika politiskauppdrag eller verkat i nära anslutning till de politiskainstitutionerna eller i folkrörelser av de mest skiftande slag.Denna politiska kultur hotas idag.Antalet kommunalpolitiker minskar. Den privatiserings-och kommersialiseringsvåg som präglar många kommunergår ut över inte bara social service, utbildning och kultureller ökar segregation och vidgade klyftor utan urholkarockså detfolkliga inflytandet. Inom folkrörelsesverige finnsen liknande utveckling som hotar dess bästa traditioner.Riskerna med denna utveckling kan inte överskattas.Den har medfört en begynnande kommersialisering ochprofessionalisering av politiken: politiken blir mer och meren karriär bland andra och den medför att de flestamedborgarnas i motsvarande grad känner främlingskap ocht.o.m. ett förakt för det politiska livet. En växande politisklikgiltighet tycks bli följden. kan krafter slå myntav och förstärka dessa tendenser till politikerförakt.Uttryck för detta är att på fördomar och populism baseradepolitiska grupperingar som Ny demokrati får ett utrymme.Kamp för jämställdhet mellan kvinnor och män har, medolika intensitet, präglat . Framsteg har gjorts --men ännu återstår mycket innan ett jämställt samhälleuppnåtts. Detta återspeglas tydligt inom de politiskaområdena, liksom i näringsliv och fackföreningar.Fortfarande krymper andelen kvinnor desto högre vikommer i organisationshierarkierna. Innebörden av dettaär att kvinnors erfarenhet och i många fall särskildaperspektiv på frågor inte tas tillvara. Målsättningen måste vara ett samhälle utansociala könsskillnader och där kvinnliga förtroendevaldaoch chefer är lika vanliga som manliga även på de mestframstående uppdragen.De sociala olikheterna att kunna utnyttja dedemokratiska rättigheternaa accentueras av att nu imånga år varit ett land med nettoinvandring. Människormed utländsk födelseort är inte bara oproportionellt mångadesto längre ner på den ''sociala stegen'' vi kommer. De ärförhållandevis fler inom tunga låglöneyrken, de löper störrerisk slås ut i arbetslöshet och har svårare att få ett jobb,deras kulturella rättigheter ifrågasätts och de kommermånga gånger att känna främlingskap i olika kulturer. I vårtid av hög arbetslöshet, sociala nedskärningar ochtilltagande ofärd närs invandrarfientlighet och rasism.Rasism i varje form är antidemokratisk och måste skarptbekämpas.Invandrarnas demokratiska rättigheter är mindre änsvenska medborgares. Om svenska låglönearbetare ocharbetslösa känner sig utanför möjligheten att påverkasamhället är dessa möjligheter ännu sämre för invandrare isamma sociala ställning. Detta skapar för den socialaunderklassen som helhet ännu mindre påverkansmöjlighetoch sprider i dessa breda skikt ännu mera av politiskhopplöshet. Få invandrare når förtroendeposter i detsvenska samhället oavsett om det gäller näringsliv, fackligaorganisationer politik eller folkrörelser. Redan häri liggeren -- i allmänhet oavsiktlig eller ogenomtänkt --diskriminering.Rösträtt i riksdagsval för invandrare -- efter sammagrunder som i kommunala val -- är ett viktigt led i derassamhörighet med det svenska samhället, men det är ocksåett viktigt led i att totalt förbättra underklassernas politiskamöjligheter.Riksdagen uttalade i samband med behandlingen avyttrandefrihetsgrundlagen att det är angeläget att ökainsynen i det privata näringslivet och de storaorganisationerna. Man insåg att det var en kompliceradfråga om vilken väg man skulle gå och ansåg att fråganborde ägnas ökad uppmärksamhet. En av de negativaföljderna av en stor arbetslöshet är att människor skrämsfrån att öppet uttala sin mening och berätta ommissförhållanden. Detta gäller också på de storamassmediaföretagen, där dessutom koncentrationen tillfärre och kapitalstarka ägare förvärrar situationen.Nära samband med frågan om meddelarskydd har lagentill skydd för företagshemligheter. Denna har karaktären aven munkavlelag. Förvisso måste det finnas vissaföretagshemligheter i en ekonomi som skall bygga påmarknadskonkurrens: men missförhållanden är inteföretagshemligheter som bör skyddas.Detta har aktualiserats i fallet . En anställdsom tillika är politiskt förtroendevald har undertecknat ettmot företaget kritiskt remissyttrande tillkoncessionsnämnden. Resultat: företaget avskedar denanställde för att han fullgjort sitt politiska uppdrag efter sittsamvete. Detta är en illustration till hur relativyttrandefriheten trots allt kan vara i klassamhället.Men frågan blottlägger också ett problem som har attgöra med grundsynen på de demokratiska fri- ochrättigheterna. Vår författning utgår ifrån att ''det offentliga''gentemot vilket våra rättigheter är definierade utgörs avstaten och kommunerna. De stora företagen anses däremotvara en ''privat'' sfär. Emellertid är Volvos makt större ochegentligen mera ''offentlig'' till sin verkan än t.ex. Skövdekommuns. Men en del av de grundlagsskyddade fri- ochrättigheterna gör för de anställda halt vid fabriksgrindarna.Nu är grundlagen här inte helt konsekvent. När detgäller att ge lokalrätten en starkare ställning änstrejkrätten (lockout får göras av enskilda arbetsgivare menfacklig stridsåtgärd för de anställda kräver en organisation)finns här en avvikelse.Företagen och i synnerhet storföretagen har en offentligroll och därför borde grundlagsskyddade rättigheter ocksådefinieras gentemot dem. Detta kräver en särskildförfattningsutredning.Emellertid bör nu initiera att lagen för skyddav företagshemligheter omarbetas för att tillgodose rimligakrav på rätt för de anställda att öppet kritisera och diskuteramissförhållanden i företagen.Den borgerliga regeringen ivrar för att värna den privataäganderätten, men bara den till fast egendom. Däremotbekymrar den sig föga om ägande- och förfoganderättenöver den egna arbetskraften. Till förfoganderätten över denegna arbetskraften hör såväl rätten till arbete som rätten tillstrejk. Strejkrätten är de arbetandes yttersta vapen för attvärna sina intresssen och sin värdighet. Den har emellertidett svagt grundlagsskydd. Inskränkningar i strejkrätten --som lagar eller avtal kan medföra -- innebär inskränkningari förfogandet över den egna arbetskraften. Skyddet förstrejkrätten bör förstärkas.Det framgår av denna genomgång av demokratinsproblem att de stora demokratiska landvinningar vi gjort ivårt land är omstridda eller hotas. Ett försvar för och enutveckling och fördjupning av demokratin kräver såvälstora politiska och maktmässiga politiska förändringar somförändringar i lagar och grundlagar. Vi sammanfattar i detföljande några av huvudlinjerna och förslagen för en politikför demokratins utveckling och fördjupning.Demokrati hänger ihop med den sociala ochekonomiska utvecklingen. Ökade ekonomiska och socialaklyftor medför också ökade skillnader i möjhlighet att fyllade demokratiska rättigheterna med innehåll. En ekonomiskoch social utjämningspolitik, en aktiv kamp för att få nerarbetslösheten, och en förkrotning av arbetstiden och andraåtgärder för att få ner stressen i tillvaron är viktiga led i enpolitik för demokratins fördjupning.Likaså måste privatisering och kommersialisering avoffentlig verksamhet stoppas. Också denna innebär somvisats större demokratiska klyftor. måste ocksåtendenserna till avpolitisering av verksamhethejdas. Till dessa frågor får vi anledning att återkomma dåregeringsproposition om lokal demokrati läggs.Möjligheterna till valutaspekulation måste begränsasoch valutahandeln därför utsättas för kontroll. (Detta har vitagit upp i särskild motion till innevarande . )Medlemskap i måste avvisas om vi ska kunnafördjupa demokratin. Vidare måste om folket, trots destarka skäl som talar däremot, skulle rösta ja till EU-medlemskap, våra grundlagar förstärkas, inte minst vadavser offentlighetsprincipen. (Detta finns utvecklat isärskild motion med anledning av proposition 1993/94:114. )borde ge regeringen i uppdrag att i EU-förhandlingarna uppnå bindande garantier för att inteoffentlighetsprincip och meddelarskydd ska uttunnas.Som påpekas ovan finns en tendens till ökade klyftormellan valda och väljare. Därför bör ett förstärktfolkomröstningsinstitut övervägas. finns barabeslutande folkomröstningar när det gäller grundlagar ochdessa folkomröstningar är bara negativt beslutande och integenom en majoritet i själva folkomröstningen utan om en''nejsidas'' majoritet skulle omfatta fler väljare än hälften avdem som deltar i det samtidiga riksdagsvalet.Rådgivande folkomröstningar där folkets råd sedan inteföljts har vi erfarenhet av. De skapar ett minskat förtroendeför folkomröstningsinstitutet. Därför bör övervägas reglerför beslutande folkomröstningar i frågor av större vikt, medröstningstillfällen skilda från valdagarna och utan kopplingtill deltagarantalet i riksdagsvalen. Vi förordar att enutredning ges i uppdrag att komma med ett förslag till ettsådant stärkt folkomröstningsinstitut.Invandrare bör ha rösträtt också i riksdagsval på sammavillkor som de nu har i kommunala val.Demokratiska fri- och rättigheter på arbetsplatsernamåste ha grundlagsskydd och strejkrätten ettgrundlagsskydd värt namnet. Däremot kan det nuvarandegrundlagsskyddet för lockout slopas, då arbetsgivarna likvälhar en övermakt och möjligheter att avskeda arbetandeutan att detta över huvud taget betecknas som fackligstridsåtgärd.Lagen om företagshemligheter måste förändras så att deanställda utan risk för repressalier ska ha rätt att öpet fåkritisera och diskutera missförhållanden. Särskilt viktigt äratt denna rätt till kritik gäller all brottslig verksamhetinom ett företag, typ miljö- eller arbetsmiljöbrott. Nuinskränks kritikrätten till verksamhet som kan ge företagetsansvarige upp till 6 månaders fängelse.Meddelarskyddet måste utvidgas till att gälla utanförden offentliga sektorn. Detta har KU redan uttalat,1991/92:KU21 med instämmande i 1992/93:KU2, men ingaåtgärder har vidtagits.Politisk och ekonomisk demokrati förutsätter ochstärker varandra. Den politiska demokratin förblirotillräcklig om starka kapitalgrupper kan tvingaparlamentariska församlingar att dansa efter deras pipa.Politiskt och demokratiskt satta mål måste styrasamhällsutvecklingen men inom ramen för dessa skamänniskors egen aktivitet, direktstyre och självförvaltningså långt möjligt utvecklas.Nationen som ram för den politiska demokratin och denekonomiska demokratiseringen är av central betydelse.Men står vi inför en rad problem på internationellnivå. De dominerande företagen i världsekonomin har sinverksamhet spridd till många länder och är transnationella.Denna globala organisering av den ekonomiska maktenhotar demokratin i land efter land. Den vilar på utplundringoch orättfärdiga bytesförhållanden mot många länder i dens.k. tredje världen och alstrar den i världsmåttstock starktorättmätiga fördelningen.En värld präglad av jämlikhet och fred; däri ligger dendemokratiska utvecklingens bästa garant för framtiden.Därför är också arbetet för fred och avrustning, för ettdemokratiskt FN fritt från stormaktsdiktat och särställningför vissa nationer led i kampen för demokrati. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att politikeninriktas mot ett jämlikt samhälle med allas rätt till arbeteoch en kortare arbetstid för att demokratin skall kunnautvecklas och fördjupas,2. att begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning med uppdrag att ta fram förslagom ett förstärkt folkomröstningsinstitut,3. att hos regeringen begär att ett förslag omrösträtt för invandrare i riksdagsval, oberoende avmedborgarskap, föreläggs ,4. att hos regeringen begär förslag tillförändringar av lagen om skydd för företagshemligheter ienlighet med vad som anförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag till stärktgrundlagsskydd för strejkrätten,6. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att utarbeta förslag tillgrundlagsskydd för demokratiska fri- och rättigheter påarbetsplatserna,7. att hos regeringen begär förslag tillförstärkning av meddelarskyddet så att det gäller ocksåutanför offentlig sektor.