ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GH02K439 · 1994-01-25 00:00:00 — Barnpornografi handlar inte om erotik, inte ens omerotik med barn inblandade. De alster som i den allmännadebatten går under namnet barnpornografi handlar omdokumentation av grova kränkningar av barn, bland annattortyr och svår misshandel. Sexuellt umgänge med barnunder är i sig ett brott. Det våld mot barn som dessaalster visar är svåra brott. Men till skillnad från andra brottsker kränkningen av offret i detta fall inte enbart när brottetbegås, utan om och om igen varje gång barnpornografinvisas. Även vetskapen om att barnpornografin finnstillgänglig för visning innebär svårt lidande för det kränktabarnet och dess föräldrar och andra närstående.Tryck- och yttrandefriheten är en grundläggande rätt i endemokratisk rättsstat. Inskränkningar i den rätten kan baramotiveras om ett motstående intresse har störreskyddsbehov. Här är det uppenbart att barnensskyddsbehov måste gå före pedofilernas rätt att ta del avbarnpornografiska alster. Förbud mot innehav har införts aven rad andra länder, däribland . Ett förbud motinnehav minskar tillgången på sådana bilder och minskardärmed barnens lidande. , Rikspolisstyrelsenoch andra kräver förbud mot innehav av barnpornografi.Enligt , som har tagit initiativtill, har vi skyldighet att skydda barn mot övergrepp i allaformer. Även FN:s kommission för mänskliga rättigheteroch har krävt att medlemsländerna förbjuderinnehav av barnpornografi. För att åstadkomma ett förbudmot innehav krävs att grundlagen ändras. Itryckfrihetsförordningen (7 kap 4§ tolfte punkten) ochyttrandefrihetsgrundlagen (5 kap 1§) återfinnsbestämmelser om barnpornografibrott i samband medtryck- och åsiktsfrihetens gränser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om erforderligagrundlagsändringar för att förbjuda innehav avbarnpornografi.
mot · GH02K440 · 1994-01-25 00:00:00 — Barnpornografibrott innebär att någon skildrar barn ipornografisk bild med uppsåt att bilden sprids. Olagavåldsskildring innebär att någon skildrar sexuellt våld ellertvång med uppsåt att bilden sprids. Ingen av gärningarnaanses brottslig om den med hänsyn till omständigheterna ärförsvarlig. Innehav av sådana alster är inte kriminaliserat.Motionen går ut på att innehav av barnpornografi ocholaga våldsskildring skall kriminaliseras.BarnpornografiMed anledning av att Justitiedepartementetspromemoria ''Ökat skydd för barn. Ytterligare åtgärdermot sexuella övergrepp mm.'' ej innehåller förslag på ökatskydd i den omfattning som skulle behövas, föreslås att detlagstiftas om förbud att inneha pornografiska alster, i formav tidskrifter, film, videogram samt disketter fördataprogram. Med detta menar vi allt tänkbartpornografiskt material som finns eller i framtidenproduceras.Sverige har antagit där det bl a ståratt ''varje land skall vidta alla lämpliga åtgärder för attförhindra att barn utnyttjas i pornografiska föreställningaroch pornografiskt material''. Begreppet barn, menar vi,skall följa konventionen. Med barn menas alla personerunder 18 år.Under en interpellationsdebatt i kammareuppgav svarande statsråd att regeringen ''självfallet tar FN:sbarnkonvention på största allvar och gör allt för att uppfyllavåra folkrättsliga förpliktelser enligt konventionen''.Den utredning inom somstatsrådet hänvisade till innehåller dock inte på långt när deförpliktelser som FN uppmanar till.I samband med de vidrigheter som avslöjats i polisenssenaste utredning om barnpornografi och barntortyr måsteen integritetsdebatt startas. En del av vårastraffprocessuella regler förefaller ta större hänsyn till, i dethär fallet, de vuxnas integritet att inneha barnpornografiskaalster än de exploaterade barnens integritet -- barn somutnyttjas, kränks, förnedras och skadas i perversa syften.Sexuella våldsskildringarDetsamma gäller de sexuella våldsskildringar där vuxnakvinnor förekommer. Barnet som passerar en vissåldersgräns och betraktas som vuxen blir ju inte mindreförnedrad för det.ROKS, för kvinnojourer i ,har länge påtalat de vidrigheter som många kvinnor utsättsför, exempelvis s.k. fistfucking, där man för in en hand ellerknytnäve i kvinnans slida med påföljd av omfattandevävnadsskador.Även dessa vidriga och perversa skildringar föreslår viblir föremål för samma lagstiftning, dvs förbud motinnehav. Detta är en viktig jämställdhetsfråga. Samhälletbör inte tolerera att kvinnor förnedras och utnyttjas ipornografiska våldsskildringar. Förslaget omfattar även desituationer där män utnyttjas på samma sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att förbjuda innehav avbarnpornografi i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar utvidga förbudet mot olagavåldsskildring till att även avse innehav.
mot · GH02K441 · 1994-01-25 00:00:00 — Yttrandefriheten är en av demokratins hörnstenar.Massmedia har en frihet under ansvar, en frihet som lätt kanmissbrukas om den inte beledsagas av en stark känsla företik. Massmedia kallas ibland den tredje statsmakten, denmakt som granskar den politiska och ekonomiska maktenoch upprätthåller balansen i samhället. Massmedierna sägsibland vara samhällets verkliga makthavare. De inneharockså verktygen för opinionsbildning. Massmedierna harett stort ansvar särskilt som den enskilde medborgaren harmycket små möjligheter att själv komma till tals och bemötaangrepp och felaktiga påståenden i medierna.Massmedia har givits stort ansvar. För att infria dettaansvar har tidningarna på eget initiativ tillskapat pressetiskaregler och en pressopinionsnämnd med enpressombudsman. Systemet fungerar dock dåligt. Enskildaär ofta i händerna på journalister utan att kunna försvarasig.I avtalet mellan staten och finns inskriveten vidgad genmälesrätt som ger den enskilde rätt tillgenmäle och beriktigande. Det är radionämnden somavgör om den enskilde ska få komma till tals.Inom Radioutgivarföreningen, den nya lokalradionsbranschorganisation, har egna etiska regler utarbetats.För satellit-TV finns i lagen inskrivet att den enskilde harrätt till beriktigande, men det behöver inte ske i det mediumdär felaktigheten begicks. Rätt till genmäle finns inte.Rätten till genmäle och beriktigande måste stärkas förden enskilde. Om så skedde skulle det bli en rimlig balans iyttrandefriheten -- inte som att yttrandefriheten i mediaär på medias villkor. Rätten till genmäle och beriktigandeska också utformas lika för alla medier. Ny demokrati anseratt en utredning bör tillsättas för att utredaförutsättningarna för en stärkt genmälesrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning avförutsättningarna för en stärkt genmälesrätt.
mot · GH02K444 · 1994-01-25 00:00:00 — TV spelar en allt större roll på flera områden i samhället.Genom TV får vi tillgång till nyheter, underhållning ochkultur.Det nationella TV-utbudet, som når de allra flesta TV-tittare, konkurrerar i huvudsak om att nå de bredatittarskarorna. Programutbudet tenderar därmed att blilikartat, oavsett vilken landsände en tittare befinner sig i.Ett behov av alternativ och komplement till de tre nationelltsändande markbundna kanalerna har därföruppmärksammats på flera håll.Inom (TV2) och (TV4) sänds under ca , i huvudsak undervardagar, TV-program med regional anknytning.Programmen lockar i såväl absoluta som relativa tal ett stortantal tittare. En stark efterfrågan på TV-program somspeglar regionen och dess invånare kan således konstateras.I dag finns de tekniska möjligheterna att ytterligareöppna för en regional eterburen TV inom ramen för detfjärde markbundna TV-nätet. En form för detta skulle varaen regional, markbunden TV-kanal. Ett femtontalregionala skulle kunna ges möjlighet att sändanyheter, debattprogram och underhållning.Med den regionala kanalen skulle ett alternativ och ettkomplement till de nationellt sändande kanalerna kunnaskapas. Därmed skulle även TV-mediet kunna användas föratt stärka svenska regioners konkurrenskraft. Något somtorde vara viktigt inte minst i ett framtidaEuropaperspektiv.Utvecklingen av regionerna är en angelägenhet för allamänniskor. Det är en viktig uppgift att skapa så bred debattoch så goda informationsvägar som möjligt för att ökaintresset hos innevånarna att delta i beslutsprocessen. TVspelar en viktig roll som informationskälla och den är ettviktigt debattmedia. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upplåtande av det fjärdemarkbundna nätet för regionala TV-sändningar.
mot · GH02K501 · 1994-01-25 00:00:00 — Kvalitetsutveckling inom den offentliga sektorn Inom svenskt näringsliv sker en viktigsatsning på kvalitetsutveckling. Kravet på kvalitet och påtillförlitlig dokumentation av att företagen lever upp till enhög standard på området har stigit oavbrutet.Ett internationellt kvalitetsbegrepp är ISO 9000. Enutveckling mot ökat kvalitetstänkande ger i slutändankonsumenten bättre produkter och service och innebärminskade kostnader för företag och kunder.Den offentliga sektorn är viktig, särskilt urservicesynpunkt. Därför måste även den offentliga sektornsatsa på en kraftig utveckling av kvalitetsarbetet.Kvalitetsbegrepp som ISO 9000 uppfattas troligen somalltför statiska inom stora delar av den offentliga sektorn.Därför bör det övervägas om en ISO-standard som hållerpå att utvecklas, och som går under beteckningen '''', skulle vara bättre att tillämpa.I detta kvalitetsbegrepp ingår även ansvar förproduktutveckling, rationellare arbetsmetoder och vilja attskapa bättre service. Begreppet innefattar att den somvänder sig till den offentliga sektorn aldrig bör avvisas utanrekommendation om hur han eller hon skall gå vidare föratt finna lösningar på sina problem.I det dynamiska skeendet på kvalitetsområdet måste denoffentliga sektorn hänga med. Det gamla svenska begreppet''Svensk kvalitet'' måste ha hög klang inom den offentligasektorn.Vi föreslår därför att kvalitetsprogram startas inom denoffentliga sektorn och att programmet skall gälla alla delarav sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av ettkvalitetsprogram för den offentliga sektorn.
mot · GH02K502 · 1994-01-25 00:00:00 — I en levande demokrati måste det ligga i politikernasintresse att få ett beslutsunderlag som visar hur berördamedborgare påverkas av förslaget och som stärkerpolitikernas möjligheter att hävda sina uppfattningargentemot experterna. Beslutsfattare skall ha tillgång till ettrationellt och öppet underlag som finns tillgängligt för allaintresserade. Detta gäller såväl i de stora ''ödesfrågorna''som i ''småfrågor'' i vardagspolitiken.För politiker i riksdag och kommuner är det mångagånger svårt att tränga igenom de utredningar sompresenteras. Det krävs mycket tid och självförtroende av enpolitiker för att ifrågasätta experternas slutsatser.Politiker behöver ett öppet, pedagogiskt beslutsunderlagsom följer vissa principer och som speglar olika sidors synpå problemen. I analysen ska etiska överväganden vara ennaturlig del. Underlaget skall inte begränsa politikernashandlingsfrihet utan öka deras förutsättningar att fatta brabeslut som är i medborgarnas intresse.I finns en modell för samhällsekonomisk ochfinansiell konsekvensanalys som är väl anpassad till denoffentliga sektorns behov. Modellen ska användas närmyndigheter utfärdar nya regler och omprövar gamla(Begränsningförordningen 1987:1347) Denrekommenderas också för propositioner till (Cirkulär 1989:7). ,och ställer sigockså bakom modellen i skriften ''Bättre beslutsunderlag iden offentliga sektorn -- en presentationsmodell''(Förvaltningsrevisionen informerar 1991:2).Trots dessa klara uppmaningar händer inte mycket i denpraktiska vardagen. Det finns ett intresse som visas i att deflesta i princip är positiva till att andra ska arbeta frambättre beslutsunderlag. Men när det gäller den egnaverksamheten så är den ett undantag.Starka särintressen finns både inom rikspolitik ochkommunpolitik. Makten över beslutsunderlaget ger enavsevärd möjlighet att påverka besluten. För mig somliberal är det en grundläggande tanke att den makten skaligga hos de personer som valts att representeramedborgarna i fria och öppna val.Det finns förvisso olika modeller att använda för det jagefterlyser -- ett bättre beslutsunderlag. Ingen modell blirhelt färdig, den som passar i en miljö passar sämre i enannan och måste justeras. Men när det nu finns en modellsom , ställer sig bakom anser jag att vi iriksdagen ska kräva att den prövas som underlag till debeslut vi ska fatta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre offentligt beslutsunderlag.
mot · GH02K503 · 1994-01-25 00:00:00 — 1990 antogs inom en rekommendation (NrR(90)4) om eliminering av sexism i språket. Därrekommenderas regeringarna att främja ett användande avspråket som speglar principen om jämställdhet.Enligt RF 6:4 är statsministern alltid en man. Där sägsatt ''när har godkänt förslag om ny statsministeranmäler denne så snart det kan ske de avhonom utsedda statsråden för ''.Enligt RF 7:5 är ''Departementschef är vidregeringssammanträde föredragande i ärende som hör tillhans departement''. Att ett flertal kvinnor numera är bådedepartementschefer och statsråd är något som lagstiftarentydligen inte tänkt sig.Enligt BrB 3:5 är den som utsätts för misshandel en''han'' trots att vi vet att misshandel och andra övergreppmot kvinnor ständigt sker.Listan kan göras oändlig med exempel frånpropositioner, riksdagsdokument, författningar och andraofficiella handlingar där kvinnor är helt osynliga.Generaldirektören är enligt instruktionen en ''han'' liksomordföranden i en kommitté.Mannen som makthavare är norm i det officiella språket.Förutom att det låter illa hjälper denna typ av skrivningartill att konservera föreställningar om hur samhället ska seut. Språket bör inte spegla otidsenliga fördomar omkvinnors och mäns roller. Istället bör statsmakterna varaföregångare på detta område.Riksdagen bör därför ge regeringen i uppdrag att se överspråket i propositioner om ny eller ändrad lagstiftning, iförfattningar och andra officiella dokument. Detta gällersjälvfallet även de av framtagna dokumenten.Detta bör vara lika naturligt som att språket moderniseraspå andra sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett könsneutralt språk skallanvändas i propositioner angående ny eller ändradlagstiftning, i förordningar och andra officiella dokument,2. att beslutar att använda ett könsneutraltspråk i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GH02K506 · 1994-01-25 00:00:00 — De statliga verkens styrelser Verksförordningen (1987:1100) är en produkt av ettbetänkande KU 29 grundat på en proposition (1986/87:99)från /87 och följer väsentligenstatsförvaltningens tradition.Det kan på goda grunder ifrågasättas om inte enmodernare och mer affärsmässigt organiserad arbetsformborde övervägas. sitter verkschefen ordförande förden s.k. styrelsen, som endast är rådgivande, och alltsåbåde beslutar och kontrollerar sig själv.Styrelserna utgörs i huvudsak av statligaämbetsmän och politiker.Enligt vår uppfattning krävs en ny organisation för att destatliga verken skall kunna bli effektiva. Detta innebär attstyrelsen skall vara professionell, vilket i sin tur ställer vissakrav på styrelseordföranden och ledamöter. Endast enminoritet kan rimligen bestå av statliga ämbetsmän ochpolitiker.Vad gäller den verkställande organisationen måstelönerna kunna konkurrera med motsvarande befattningarinom näringslivet. Detsamma gälleranställningskontraktens längd. En VD i utnämnsför i taget vid den årliga bolagsstämman. Varför skulleman inte kunna göra på samma sätt inom statliga verk?Verksförordningen bör också ändras vad gälleravgångsvederlagen. Eftersom verkschefen inte skyddas avLAS och andra trygghetslagar bör han vara berättigad tillstörre avgångsvederlag än övriga anställda. Avgångsvederlagen skall givetvis vara offentligenredovisade och vederbörligen beslutade.Om staten agerar enligt denna princip är chanserna storaatt det leder till efterföljd i näringslivet.Vi föreslår därför att regeringen utreder hur eneffektivare och riktigare arbetsordning skall utformas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en utredning om destatliga verkens styrelser och ledning.
mot · GH02K601 · 1994-01-25 00:00:00 — En spade skall kallas en spade. En stad skall kallas enstad. Stadsbegreppet bör formellt återinföras som ett led iavvecklingen av l968 års ''kulturrevolution''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stadsbegreppet.
mot · GH02K603 · 1994-01-25 00:00:00 — Sanktionsmöjligheter vid brott mot rättighetslagar m.m. Det är alltmer vanligt att landsting och kommuner brytermot omsorgslagen när det gäller förståndshandikappadesrätt till ett eget boende. , och Örebrohör till de län som fått anmärkningar på att de tagit inmänniskor på vårdhem och inte ordnat boendet enligt denrättighetslag som finns.Det införs nu också allt fler lagar av rättighetskaraktär,ofta under protest från kommunerna. Ett exempel är denkommande barnomsorgslagen och lagen om rätt tillfamiljerådgivning. finns mycket små möjligheter atttillrättaföra kommuner och landsting som trilskas ellervägrar att rätta sig efter rättighetslagarna. Höga böter är ettspråk som kommunerna förstår.Inom handikapprörelsen finns en oro för attprivatiseringar av offentliga verksamheter också kanmedföra en risk att rättssäkerheten och den enskildesintegritet hotas. Vi anser att det finns behov av en analysav detta. Skärpt tillsynsskyldighet och ökat rättsligt stöd närhandikappades rättssäkerhet åsidosätts är några exempel påmöjliga åtgärder.Vänsterpartiet anser också att det måste finnassanktionsmöjligheter gentemot kommuner och landstingsom inte lever upp till de skyldigheter lagarna stadgar tillskydd för de funktionshindrade. Handikapprörelserna harockså kunnat notera rättsförluster för sina grupper, närbeslutsfattandet decentraliseras hos myndigheter och därförvaltningslagens bestämmelser inte alltid efterlevs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att lämna förslag till införande avsanktionsmöjligheter mot kommuner enligt vad i motionenanförts om brott mot rättighets- och förvaltningslagensbestämmelser.
mot · GH02K605 · 1994-01-25 00:00:00 — Kommuners möjlighet att lämna U-bistånd Många kommuner har en s.k. vänort i annat land.En vänortsrelation är ett bra sätt att öka förståelsen förvarandras kulturer, historia och synsätt på många andraviktiga frågor såsom ekonomi, utbildning, demokratiskutveckling, mänskliga rättigheter och mycket annat.Allt fler kommuner har skaffat sigvänort i de s.k. t.ex. och de baltiskastaterna. De flesta av dessa stater har i många avseendenväsentligt halkat efter den västerländska utvecklingen ocksårent materiellt t.ex. beträffande industriproduktion,jordbruk och miljömässigt hänsynstagande.Kommunernas möjligheter till direkt hjälp till vänorteni ekonomiskt avseende inskränker sig emellertid högstväsentligt. Vanligt är studie- och seminarieutbyte,förmedlande av kontakter med svenska företag ochkonsulter samt medhjälp via frivilligorganisationer tilldistribution av insamlade kläder, sjukvårdsartiklar,jordbruksredskap och annat som kan vara av värde förenskilda personer, men också för att lindra bristerna isamhällsverksamheter på mottagarorten.För att stärka vänortsutbytet ytterligare och för attsnabba på miljöförbättringar, förbättringar avvärmeproduktionen, modernisering av jordbruket osv.skulle det vara en stor fördel om de svenska kommunernahade möjlighet att inom den kommunala kompetensenockså kunna bidra ekonomiskt till specifika projekt i dettasyfte. Gärna med utnyttjande av svenska företagskompetens på de aktuella områdena. Givetvis i samförståndmed mottagaren.Det ekonomiska bidraget skulle kunna bestå av tvådelar, var för sig eller i kombination. Dels direktkommunalt ekonomiskt bidrag och dels för specificeradeprojekt ur statliga biståndspengar ansökt bidrag.Biståndsmöjligheter enligt dessa alternativ borde därförsnarast införas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av kommunalabiståndsmöjligheter.
mot · GH02K606 · 1994-01-25 00:00:00 — har beslutat attkommunerna harskyldighet att tillhandahålla barnomsorg för barn i åldrarna1 till och med 12 år.I socialtjänstlagen beskrivs nu klarare kommunensskyldighet att se till att barn som stadigvarande vistas ikommunen får den barnomsorg de har behov av. Vidare harbestämmelser i socialtjänstlagen införts för att barnomsorgi enskild regi i större utsträckning ska jämställas medliknande verksamhet. Detta för att ökavalfriheten.En förutsättning för att det ska bli verklig valfrihet påbarnomsorgsområdet är dock införandet av vårdlön ellervårdnadsbidrag.Regeringen föreslår införande av ett vårdnadsbidrag den1 för det barn som har fyllt ett men inte tre år.Bidraget ska uppgå till per barn och månad.Föräldarna får använda vårdnadsbidraget på det sätt desjälva finner lämpligt. Detta är en utomordentligt viktigreform för en god familjepolitik. Ingen kan bättre änföräldrarna bedöma hur man vill ordna omsorgen förbarnet.För många är situationen sådan att det finns fler småbarn i familjen. Enligt beslut är då kommunenskyldig att erbjuda barnomsorg till dessa barn.Kommunerna har ingen laglig möjlighet att samordnafamiljens barnomsorg i det egna hemmet genom ettkommunalt vårdnadsbidrag för familjens äldreförskolebarn. Barnomsorgen skulle bli mer flexibel av fleraskäl om denna möjlighet fanns.Ett skäl kunde vara att det helt enkelt inte finns någotkommunalt daghem på orten. Detta är ju ofta fallet iglesbygd. Då kan det vara oerhört värdefullt både förfamiljen och kommunen att kommunen i stället för attordna barnomsorg på annat sätt kan besluta om utbetalningav vårdnadsbidrag. På så sätt ökar också möjligheten för enav föräldrarna att vara hemma på hel- eller deltid.För närvarande är det dock inte tillåtet att en kommunbetalar ut vårdlön till föräldrarna. Enskilda alternativ ärtillåtna, alltså att ''andra'' kan få sköta barnen, men inte omde egna föräldrarna tar på sig omsorgsansvaret. Detta ärmärkligt.Ett viktigt sätt för att främja det kommunala självstyretär att undanröja hinder för kommunen att uppfylla målenpå det sätt som kommunmedborgarna och den enskildakommunen önskar. Kommunerna är olika och har olikaförutsättningar. Därför är det viktigt att de får de allra bästaförutsättningarna och handlingfrihet för att lösakommuninnevånarnas behov på ett bra sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omförändringar i lagstiftningen i syfte att undanröja de hindersom föreligger för införande av kommunalavårdnadsbidrag.
mot · GH02K607 · 1994-01-25 00:00:00 — har diskussion förts om hur man skallkunna föra beslutsfattande närmare medborgarna. Medbeslutsfattande följer ökad delaktighet i det dagliga arbetet,ansvarstagande, och egenmakt. Genom decentralisering avbeslutsfattandet skapas förutsättningar för en ökad välfärdtill en lägre kostnad.I bland annat har man inom skolans områdeinfört lokala ''skolstyrelser'' på flera skolenheter. Dessastyrelser, bestående av elever, föräldrar och personal, harsedan inom ramen för resurser och övergripande mål somfastställs av politiska organ till uppgift att fatta beslutrörande den dagliga driften, arbetssätt och de områden somman vill profilera. Utfallet är klart positivt.Eftersom kommunallagen inte tillåter delegering avbeslutanderätt till lokala skolstyrelser bestående av andraän folkvalda och anställda tjänstemän sker delegering på dehåll där beslutandedelegering prövats till rektor som iprincip alltid skall följa den lokala ''skolstyrelsen''. Detta ären onödig omväg och borde förändras genom att den avfullmäktige valda skolstyrelsen enligt lag får delegerabeslutanderätt direkt till ''lokala skolstyrelser'', enligt ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att delegerabeslutanderätt från kommunala organ tillskolenhetsstyrelser, valda av föräldrar, elever och personal.